Rådets förordning (EG) nr 1994/2000
av den 18 september 2000
om införande av en slutgiltig utjämningstull och om slutgiltigt uttag av den provisoriska utjämningstullen på import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ med ursprung i Taiwan
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(1), särskilt artiklarna 14 och 15 i denna,
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med den rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER
(1) Genom kommissionens förordning (EG) nr 1092/2000(2) (nedan kallad förordningen om provisorisk tull) infördes provisoriska utjämningstullar på import till gemenskapen av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ (nedan kallat SBS-gummi) enligt KN-nummer ex 4002 19 00 och ex 4002 99 med ursprung i Taiwan.
(2) Som ett resultat av en parallell antidumpningsundersökning infördes genom kommissionens förordning (EG) nr 1091/2000(3) preliminära antidumpningstullar på import till gemenskapen av SBS-gummi med ursprung i Taiwan.
B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
(3) Efter offentliggörandet av de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man beslutade att införa provisoriska åtgärder lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter. I enlighet med bestämmelserna i artikel 11.5 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 (nedan kallad grundförordningen) gavs de berörda parter som så begärde tillfälle att bli hörda av kommissionen.
(4) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla de uppgifter den bedömde vara nödvändiga för fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten.
(5) Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för avsikten att rekommendera ett införande av slutgiltiga utjämningstullar på import av SBS-gummi med ursprung i Taiwan samt ett slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska tullar.
Det beviljades även en tidsfrist inom vilken synpunkter på dessa upplysningar kunde lämnas.
(6) De synpunkter som lämnats muntligen och skriftligen av parterna övervägdes och beaktades i de slutgiltiga undersökningsresultaten när det ansågs lämpligt.
(7) Efter granskningen av de provisoriska undersökningsresultaten på grundval av den information som inhämtats sedan dess dras slutsatsen att de huvudsakliga undersökningsresultaten enligt förordningen om provisorisk tull bör bekräftas.
C. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT
(8) Den produkt som är föremål för undersökning är termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 4002 19 00 och ex 4002 99.
(9) En gemenskapsimportör hävdade att det SBS-gummi som importeras från Taiwan har annan fluiditet och annat motstånd än det som tillverkas i gemenskapen. Vid kommissionens undersökning framkom det emellertid att tillverkarna i Taiwan tillverkar olika typer av SBS-gummi med exakt samma sammansättning som de typer som tillverkas i gemenskapen. Undersökningen visade också att även om det SBS-gummi som importerats från ett företag i Taiwan under åren 1995-1996, då detta företag inledde sin tillverkning av SBS-gummi, kan ha varit av lägre kvalitet, uppnåddes snabbt en kvalitetsnivå som är jämförbar med kvaliteten på det SBS-gummi som tillverkas i gemenskapen. Undersökningen visade dessutom att användarna i gemenskapen kvalitetsmässigt inte skiljer mellan SBS-gummi från Taiwan och gemenskapen. Kommissionen kom fram till att det SBS-gummi som importeras från Taiwan och det som tillverkas i gemenskapen uppvisar samma egenskaper och är av samma kvalitet.
(10) En annan gemenskapsimportör hävdade att torrt respektive oljeutdrygat SBS-gummi bör betraktas som två skilda produkter och anförde som argument att torrt respektive oljeutdrygat SBS-gummi används av olika industrier. Olika tillverkare och användare av SBS-gummi bekräftade emellertid för kommissionen att många gemenskapsanvändare, i synnerhet inom skoindustrin, inte gör någon åtskillnad mellan torrt och oljeutdrygat SBS-gummi. Av detta följer slutsatsen att det inte går att skilja på marknaderna för torrt respektive oljeutdrygat SBS-gummi.
(11) Samma företag hävdade också att torrt respektive oljeutdrygat SBS-gummi i stor utsträckning liknar andra typer av produkter, t.ex. SIS (styrenisoprenstyren), vilka också tillverkas av gemenskapstillverkare av SBS. Företaget hävdade att det inte är motiverat att göra någon åtskillnad mellan SBS-gummi och dessa produkter. Undersökningen visade emellertid att torrt respektive oljeutdrygat SBS-gummi har exakt samma fysikaliska sammansättning av butadien och styren och att den enda skillnaden är att olja tillsätts i slutet av tillverkningsprocessen. Den fysiska sammansättningen av SBS-gummi gör att det tydligt skiljer sig från andra produkter, t.ex. SIS. Därför dras slutsatsen att torrt respektive oljeutdrygat SBS-gummi bör betraktas som en och samma särskilda produkt inom ramen för denna undersökning enligt artikel 1.4 i grundförordningen.
(12) Eftersom det inte framfördes några ytterligare synpunkter, bekräftas undersökningsresultaten enligt skälen 15-18 i förordningen om provisorisk tull.
D. SUBVENTIONER
(13) Undersökningsresultaten i förordningen om provisorisk tull rörande de utjämningsbara subventioner som de exporterande tillverkarna erhållit bekräftas slutgiltigt, såvida inte något annat uttryckligen konstateras i denna förordning.
I. ALLMÄNNA FRÅGOR
1. Beräkning av gällande marknadsränta
(14) I det provisoriska skedet av denna undersökning hade man beslutat att tillämpa en generell räntesats på 9 %. Denna räntesats fastställdes utifrån uppgifter som erhållits under undersökningen och som ansågs relevanta för detta ändamål. Taiwans offentliga myndigheter och de exporterande tillverkarna hävdade att denna räntesats inte hade fastställts på tillförlitliga grunder.
(15) Till följd av detta påstående gjorde kommissionen en ny beräkning av den generellt tillämpliga räntesatsen. Den relevanta referensräntan fastställdes till 7,99 % på grundval av de genomsnittliga månatliga marknadsmässiga räntor som 8 stora inhemska banker i Taiwan tagit ut under undersökningsperioden. Dessa räntesatser är officiellt tillgängliga och anges i den månatliga finansiella statistik som publiceras av Kinas centralbanks avdelning för ekonomisk forskning.
2. Tillämpning av räntesatsen vid beräkningen av subventionsbeloppet
(16) Taiwans offentliga myndigheter påstod att det tillvägagångssätt som innebär att räntan läggs till subventionens nominella värde inte kan användas vad gäller de påstådda subventionsbeloppen i samband med skattelättnader, eftersom de skattelättnader som företagen ansöker om endast utnyttjas i den årliga skattedeklaration som lämnas den 31 mars påföljande år. Taiwans offentliga myndigheter hävdade därför att företagen inte erhållit någon förmån under tiden fram till detta datum.
(17) Som ett svar på detta argument anses det att eftersom förmånen består i en minskning av den direkta skatt som skall betalas varje år kommer förmånen i sig att återkomma varje år. Förmånen borde således också inkludera den ränta företagen tjänar in på att inte behöva låna ett belopp motsvarande skattelättnaderna på den öppna marknaden.
II. ENSKILDA SYSTEM
1. Lån till förmånliga räntor: lån för automatisering och lån för begränsning av föroreningar
(18) Det redogjordes för dessa ordningar i skälen 32-41 i förordningen om provisorisk tull. De grundar sig på artikel 21.1 i lagen om modernisering av industrin.
(19) Taiwans offentliga myndigheter hävdade att dessa lån är generellt tillgängliga för nästan alla taiwanesiska företag. Därför är de inte selektiva och således inte utjämningsbara. Det hävdas att det inte finns några begränsningar beträffande vilka företag som kan komma i fråga och att urvalet till programmet sker på objektiva grunder.
(20) När det gäller dessa påståenden verifierades det att de taiwanesiska myndigheterna begränsar tillgången till "investering i viktiga företag eller projekt, vilka hänför sig till industriell uppgradering eller förbättring av industriell struktur" vilken är "i linje med regeringens industripolitik för bistånd till sund utveckling av industrier" (artikel 21 i lagen). Bestämmelserna i denna artikel kan inte anses vara objektiva eftersom kriterierna varken är neutrala, ekonomiska till sin karaktär eller tillämpas generellt, i det att det är känt i förväg att vissa företag har större chanser att få dessa lån på grund av att de är verksamma i en viss bransch. Förmånerna enligt detta system kommer därför ofrånkomligen att vara mera relevanta för vissa sektorer än för andra. Ovannämnda påstående avvisas därför.
(21) Sammanfattningsvis anses detta system vara selektivt, eftersom det enligt artikel 3.2 a i grundförordningen är begränsat till vissa företag. Därför bekräftas de provisoriska undersökningsresultat som redovisas i skäl 37 i förordningen om provisorisk tull.
Beräkning av subventionens storlek
(22) Förmånerna för de exporterande tillverkarna beräknades på det sätt som anges i skälen 38-40 i förordningen om provisorisk tull.
(23) I förordningen om provisorisk tull angavs att de två berörda exportföretagen fick förmåner motsvarande 0,07 %. Denna siffra har nu sänkts till 0,06 % för Chi Mei på grund av att det tillämpats en annan räntesats.
2. Importtullbefrielse: köp av ny utrustning och utrustning för begränsning av föroreningar
(24) Den rättsliga grunden för detta subventionssystem som påstås vara utjämningsbart är kompletterande anmärkningar 3 och 9 till kapitel 84, kompletterande anmärkningar 4 och 5 till kapitel 85 och kompletterande anmärkningar 1 och 2 till kapitel 90 i Taiwans importtulltaxa och klassificering av import- och exportvaror (nedan kallad tullkodexen).
(25) Taiwans offentliga myndigheter hävdade att detta program inte uppfyllde kraven enligt några av de definitioner på en subvention som anges i artikel 2 i grundförordningen, i synnerhet eftersom det inte förekom någon direkt överföring av medel, inga varor eller tjänster tillhandahölls och inget pris- eller inkomststöd gavs. Detta påstående måste dock avvisas eftersom systemet i fråga innefattar ett finansiellt bidrag från Taiwans offentliga myndigheter i form av icke indrivna importtullar som normalt skulle tas ut, såsom avses i artikel 2 första stycket punkt 1 a ii i grundförordningen, och en förmån därmed beviljas.
(26) Taiwans offentliga myndigheter hävdade också att detta system, vilket det redogörs för i skälen 44-54 i förordningen om provisorisk tull, betraktas som en del av det inhemska tullsystemet och anförde vidare att även om tullprogrammet skulle utgöra en subvention, är den inte utjämningsbar enligt artikel 3.2 a i grundförordningen.
(27) I synnerhet anfördes det att alla taiwanesiska företag som önskade köpa utrustning som inte tillverkats lokalt hade rätt att få omfattas av detta system med importtullbefrielse och att systemet inte kunde betraktas som selektivt, eftersom det inte förekom någon begränsning av vilka typer av företag som kunde utnyttja systemet, och eftersom det baserades på objektiva och neutrala kriterier.
(28) De kompletterande anmärkningar till tullkodexen som nämns ovan anses inte vara ekonomiska till sin karaktär och bedöms inte tillämpas generellt enligt artikel 3.2 b i grundförordningen, eftersom endast vissa företag får använda systemet. Dessa företag måste vara aktiebolag och kvalificerade tillverkningsföretag eller företag som tillhandahåller tekniska tjänster vilka utnyttjar systemet för att importera maskiner, utrustning och instrument för förebyggande av luftföroreningar, vattenföroreningar, buller eller vibrationer, för miljöinspektion, miljötester och avfallshantering, för forskning och utveckling eller för undersökningar och analyser enligt de olika numren i kapitlen i tullkodexen.
(29) Ovannämnda påståenden avvisas och de provisoriska undersökningsresultat som beskrivs i skäl 52 i förordningen om provisorisk tull bekräftas.
Beräkning av subventionens storlek
(30) Förmånerna för de exporterande tillverkarna beräknades på det sätt som anges i skäl 53 i förordningen om provisorisk tull.
(31) De två berörda exporterande företagen erhöll förmåner motsvarande 0,05 respektive 0,04 %.
3. Importtullbefrielse: import av råmaterial
(32) Den rättsliga grunden för detta subventionssystem som påstås vara utjämningsbart, och som beskrivs i skälen 55-60 i förordningen om provisorisk tull, är kompletterande anmärkning 6 till kapitel 29 i tullkodexen.
(33) Taiwans offentliga myndigheter hävdade att detta program inte motsvarar någon av de definitioner på en subvention som anges i artikel 2 i grundförordningen, i synnerhet eftersom det inte förekom någon direkt överföring av medel, inga varor eller tjänster tillhandahölls och inget pris- eller inkomststöd gavs. Detta påstående måste avvisas eftersom systemet i fråga innefattar ett finansiellt bidrag från Taiwans offentliga myndigheter i form av icke indrivna importtullar som normalt skulle tas ut, såsom avses i artikel 2 första stycket punkt 1 a ii i grundförordningen, och en förmån därmed beviljas.
(34) Taiwans offentliga myndigheter hävdade att detta system betraktas som en vanlig del av det inhemska tullsystemet. Även om tullprogrammet skulle utgöra en subvention, är den inte utjämningsbar enligt artikel 3.2 a i grundförordningen.
(35) Det hävdades att dessa tullbefrielser för import av sådana råvaror som inte tillverkas eller inte i tillräcklig utsträckning är tillgängliga på den lokala marknaden faktiskt inte var begränsade till vissa företag, med tanke på att kriterierna för beviljande av befrielse enligt myndigheterna var objektiva och neutrala.
(36) Detta system är uttryckligen begränsat till vissa tillverkare, som omfattas av reglerna om förvaltning av fabriker, och får utnyttjas vid import av särskilt förtecknade råmaterial, i detta fall kemikalier, som uteslutande används vid framställning genom kemisk reaktion av plast, konstfibrer, gummi och petrokemiska mellanprodukter, och under förutsättning att sådana kemikalier ännu inte framställs eller inte finns tillgängliga i tillräcklig mängd i Taiwan. Därför anser kommissionen att detta system uttryckligen är begränsat till vissa företag som uppfyller de villkor som anges i den berörda kompletterande anmärkningen till tullkodexen. Dessa villkor anses inte vara neutrala eller ekonomiska till sin karaktär och anses inte tillämpas generellt.
(37) En exportör påpekade att det föreföll som om alla beräkningar hade gjorts på företagsnivå, utom vad gäller tullbefrielsen för import av råvaror och företaget hävdade därför att även subventionsnivån borde beräknas på företagsnivå.
(38) Som ett svar på detta argument bör det göras klart att om subventionsförmånen är begränsad till en särskild produkt bör grundlaget, dvs. nämnaren, för fördelning av subventionsbeloppet endast inbegripa försäljningen (eller exporten) av den produkten. Om detta inte är fallet bör nämnaren inbegripa det mottagande företagets hela försäljning (eller export).
(39) I sina beräkningar följde kommissionen detta tillvägagångssätt i fråga om importtullbefrielse för råmaterial, vilket korrekt uppgivits av de exporterande tillverkarna. I detta fall konstaterades det att förmåner endast hade uppstått vad beträffar den berörda produkten och motsvarande försäljning användes således som nämnare. För alla övriga beskrivna system konstaterades det att förmånerna inte var begränsade till en särskild produkt och i de fallen användes därför den totala försäljningen som nämnare.
(40) Kommissionen bekräftar således de provisoriska undersökningsresultat som beskrivs i skäl 60 i förordningen om provisorisk tull.
Beräkning av subventionens storlek
(41) Förmånerna för de exporterande tillverkarna beräknades på det sätt som anges i skäl 62 i förordningen om provisorisk tull.
(42) De två berörda exportföretagen fick förmåner motsvarande mellan 0,61 % och 0,97 %.
4. Skattelättnader och skattebefrielser
(43) Eftersom det inte inkom några synpunkter beträffande dessa system, bekräftas slutsatserna i skälen 22-31 i förordningen om provisorisk tull.
5. Utjämningsbara subventioner
(44) För de samarbetsvilliga företagen fastställdes följande inhemska subventionssatser:
Plats för tabell
E. SKADA
1. Definition av gemenskapsindustrin
(45) Eftersom det inte inkom några synpunkter beträffande definitionen av gemenskapsindustrin, bekräftas slutsatserna i skäl 67 i förordningen om provisorisk tull.
2. Förbrukning i gemenskapen
(46) Eftersom det inte inkom några synpunkter beträffande förbrukningen i gemenskapen, bekräftas den beräkning av denna som anges i skäl 68 i förordningen om provisorisk tull.
3. Import till gemenskapen av SBS-gummi från Taiwan
a) Importvolym, marknadsandel och genomsnittligt importpris
(47) Eftersom det inte inkom några synpunkter beträffande volymen av importen till gemenskapen från Taiwan, marknadsandelen och det genomsnittliga importpriset, bekräftas de beräkningar av dessa som anges i skälen 69-72 i förordningen om provisorisk tull.
b) Prisunderskridande
(48) Det erinras om att prisunderskridandet provisoriskt fastställdes på grundval av en jämförelse mellan exportpriset (cif gemenskapens gräns, efter tull) och gemenskapsindustrins priser (fritt fabrik). De försäljningspriser som beaktades för liknande typer av produkter var de som togs ut hos oberoende kunder efter avdrag för rabatter och andra avdrag.
(49) Såsom framgår av skäl 9 mottogs kommentarer angående jämförbarheten av olika produkttyper, men det konstaterades att från Taiwan importerat och i gemenskapen producerat SBS-gummi har samma egenskaper.
(50) Dessa synpunkter påverkade inte slutsatserna i förordningen om provisorisk tull, vilka utmynnade i en prisunderskridandemarginal, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser, på i genomsnitt 12,3 %.
4. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation
(51) En gemenskapsimportör påpekade att lagren och lönsamheten inte har beräknats för 1995. Såsom framgår av skälen 81 och 82 i förordningen om provisorisk tull kunde inga exakta siffror beträffande lagren och lönsamheten erhållas på grund av förändringar av redovisningssystemet i ett företag och förändringar av strukturen i ett annat. Under alla omständigheter visade undersökningen att lönsamheten var högre under 1995 än under 1996. Detta underbygger ytterligare fastställandet av skada.
(52) Eftersom inga andra synpunkter inkom beträffande siffrorna vad gäller tillverkning, kapacitet, försäljningsvolym, försäljningspris, marknadsandel, lager, lönsamhet, investeringar och sysselsättning inom gemenskapsindustrin, bekräftas slutsatserna i skälen 76-84 i förordningen om provisorisk tull.
(53) På grundval av detta drogs slutsatsen att gemenskapsindustrin, såsom anges i skäl 90 i förordningen om provisorisk tull, har lidit väsentlig skada.
F. ORSAKSSAMBAND
1. Den subventionerade importens verkan
(54) Taiwans offentliga myndigheter och en gemenskapsimportör hävdade att gemenskapsindustrins höga marknadsandel (89 % under undersökningsperioden) visade att gemenskapsindustrin inte kunde lida skada genom importen från Taiwan som hade en mycket lägre marknadsandel (6,1 %). I det aktuella fallet har det konstaterats att importen från Taiwan, med en stark prispress på en konkurrensutsatt och öppen marknad (12,3 % prisunderskridande under undersökningsperioden), innebar en avsevärd press på gemenskapsindustrin. För att kunna bibehålla sin marknadsandel var gemenskapsindustrin tvungen att följa med i den nedåtgående pristrenden (47 % prisnedgång från 1995 fram till undersökningsperioden). Därigenom drabbades gemenskapsindustrin av kraftiga förluster (lönsamheten svängde från + 14,9 % till -9,8 % mellan 1996 och undersökningsperioden). Det anses slutligen att den höga marknadsandelen för gemenskapsindustrin inte skyddade den mot den illojala konkurrensen genom subventionerad import från Taiwan och att prispressen på grund av importen från Taiwan är en betydande orsak till den skada som denna industri lidit.
2. Andra faktorer
(55) Taiwans offentliga myndigheter hävdade att gemenskapstillverkarnas ökade investeringar har skärpt konkurrensen mellan dessa tillverkare och att denna konkurrens har lett till skada. Undersökningen visade emellertid att investeringarna, såsom det redogörs för i skäl 83 i förordningen om provisorisk tull, har fluktuerat sedan 1995 och inte visar någon sådan uppåtgående trend som Taiwans offentliga myndigheter påstår. Investeringarna låg kvar på en relativt låg nivå, vilket torde motsvara en normal modernisering av maskinparken. De största investeringarna gjordes av tillverkarna före 1995 i samband med att de höll på att etablera sina tillverkningsenheter.
(56) Taiwans offentliga myndigheter hävdade också att den skada som gemenskapsindustrin lidit skulle kunna bero på ökade råvarupriser. Råvarupriserna har emellertid, såsom redogörs för i skäl 108 i förordningen om provisorisk tull, fluktuerat sedan 1995 och uppvisar ingen särskild tendens. Det är mera sannolikt att prisvariationerna är konjunkturbetingade och därför kan de rimligtvis inte förklara den ständiga nedgången i priserna på SBS-gummi sedan 1995.
(57) En gemenskapsimportör hävdade att den skada som gemenskapsindustrin lidit skulle kunna bero på ökade tillverknings-, försäljnings- och allmänna administrationskostnader. Undersökningen visade emellertid tvärtom att dessa kostnader under perioden 1995-1999 låg kvar på i stort sett samma nivå samtidigt som gemenskapstillverkarnas försäljningsvärde minskade kraftigt (med 39 %) på grund av prisfallet.
3. Slutsats
(58) Eftersom inga andra argument inkom angående orsaken till skadan för gemenskapsindustrin, bekräftas slutsatsen att importen av SBS-gummi från Taiwan har vållat gemenskapsindustrin skada, såsom det anges i skälen 110-111 i förordningen om provisorisk tull.
G. GEMENSKAPENS INTRESSE
1. Gemenskapsindustrins intresse
(59) Eftersom inga synpunkter inkom beträffande gemenskapsindustrins intresse, bekräftas slutsatserna i skälen 113-117 i förordningen om provisorisk tull.
2. Verkan för användare
(60) Efter antagandet av förordningen om provisorisk tull uttryckte två gemenskapsimportörer sin oro över åtgärdernas verkan för deras kunder. Det bör påpekas att ett av dessa företag importerade från en taiwanesisk tillverkare som inte var samarbetsvillig vid undersökningen och den importören omfattades av en provisorisk kumulerad subventions- och dumpningstullsats på 28,2 %. Om slutgiltiga åtgärder införs kommer dock alla importörer att ha möjlighet att köpa SBS-gummi från gemenskapstillverkare, från någon av de samarbetsvilliga tillverkarna i Taiwan eller från någon annan försörjningskälla som inte är föremål för åtgärder.
(61) Det uppskattas därför att den genomsnittliga prisökningen på grund av de slutgiltiga åtgärderna skulle bli 1,1 %. Det bekräftades vid undersökningen att denna prisökning sannolikt skulle få begränsad verkan för användarna. Man undersökte vilka verkningar tullarna skulle få för olika typiska användare, för vilka SBS-gummi svarade för 40 % av tillverkningskostnaderna. Det framgick att om åtgärderna infördes skulle lönsamheten i den del av affärsverksamheten som rör SBS-gummi minska med i genomsnitt 0,3 %.
(62) Eftersom de flesta användarna i gemenskapen dessutom köper huvuddelen av sitt SBS-gummi från gemenskapstillverkare, bör de vad gäller merparten av sina inköp inte känna av någon prisökning.
(63) Eftersom gemenskapsimportörerna inte tillhandahöll någon ytterligare bevisning och användarna i gemenskapen inte lämnade några synpunkter, bekräftas slutsatsen i skäl 123 i förordningen om provisorisk tull.
3. Slutsats
(64) De nya argument som inkommit angående fastställandet av gemenskapens intresse anses inte kunna kullkasta slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte vidta utjämningsåtgärder. Därmed bekräftas de provisoriska undersökningsresultaten.
H. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
(65) Mot bakgrund av slutsatserna om subventionering, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör slutgiltiga utjämningsåtgärder vidtas för att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada av den subventionerade importen från Taiwan.
1. Nivå för undanröjande av skada
(66) Såsom det redogörs för i skäl 127 i förordningen om provisorisk tull, fastställdes en icke-skadlig prisnivå genom att gemenskapsindustrins genomsnittliga faktiska förlust plus en vinstmarginal på 8 % lades till dess försäljningspriser, vilket avses täcka gemenskapsindustrins tillverkningskostnader och den skäliga vinstmarginal som skulle ha erhållits om det inte hade förekommit subventionerad import från det berörda landet.
2. Tullens form och nivå
(67) Enligt artikel 24.1 i grundförordningen får ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. De subventionssystem som berörs av detta förfarande utgjorde inte några exportsubventioner i den mening som avses i artikel 3.4 a i grundförordningen. Subventionerna i sig påverkar de exporterande tillverkarnas exportpriser såväl som deras priser på hemmamarknaden och påverkar således inte dumpningsmarginalen.
(68) Enligt artikel 15.1 i grundförordningen bör utjämningstullsatsen motsvara subventionsmarginalen, såvida inte skademarginalen är lägre.
(69) Med utgångspunkt i detta fastställdes följande utjämningstullsatser för de samarbetsvilliga tillverkarna i Taiwan:
Plats för tabell
(70) Såsom det redogörs för i skäl 129 i förordningen om provisorisk tull stod de samarbetsvilliga exportföretagen för mindre än 30 % av det SBS-gummi med ursprung i Taiwan som under undersökningsperioden importerades till gemenskapen.
(71) Undersökningen har påvisat förekomsten av utjämningsbara subventioner vilka är tillgängliga icke samarbetsvilliga exportörer. Det anses att bristen på samarbete är resultatet av användning och dragande av nytta, av producenter, av utjämningsbara subventioner till en nivå som överstiger minimumnivån. Enligt artikel 28 i grundförordningen och på basen av den i besväret befintliga informationen samt undersökningsresultaten och för att undvika att bristande samarbete premieras anses det lämpligt att fastställa en övrig utjämningstull till en tullsats om 8,2 %.
I. UTTAG AV DEN PROVISORISKA TULLEN
(72) Med hänsyn till omfattningen av de utjämningsbara subventioner som konstaterats för de exporterande tillverkarna och den allvarliga skada som vållats gemenskapsindustrin anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska utjämningstullar i enlighet med förordning (EG) nr 1092/2000 slutgiltigt tas ut på den nivå som motsvarar de slutgiltiga tullarna.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig utjämningstull skall införas på import av termoplastiskt gummi av styrenbutadienstyren-typ enligt KN-nummer ex 4002 19 00 och ex 4002 99 (TARIC-nummer: 4002 19 00 10, 4002 99 10 10 och 4002 99 90 91) med ursprung i Taiwan.
2. Följande slutgiltiga utjämningstullar skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter som tillverkats av nedanstående företag:
Plats för tabell
3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av provisoriska utjämningstullar på import med ursprung i Taiwan enligt förordning (EG) nr 1092/2000 skall tas ut enligt den slutgiltiga tullsats som fastställs genom denna förordning. Belopp för vilka säkerhet har ställts utöver den slutgiltiga utjämningstullsatsen skall frisläppas.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 18 september 2000.