32006R0954
L 175/4
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (EО) № 954/2006 НА СЪВЕТА
от 27 юни 2006 година
относно налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна, за отмяна на Регламент (ЕО) № 2320/97 и Регламент (ЕО) № 348/2000 относно приключване на междинното преразглеждане и преразглеждането във връзка с изтичане на срока на прилаганите антидъмпингови мита спрямо вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или нелегирана стомана, с произход, inter alia, от Русия и Румъния и от Хърватска и Украйна
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (EО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. относно защита срещу дъмпингов внос на продукти от страни, които не са членки на Европейската общност (1), („основен регламент“), и по-специално членове 8, 9, член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, направено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1 Започване
(1)
На 31 ноември 2005 г., със известие („съобщение за започване“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура относно вноса на някои безшевни тръби („безшевни тръби“) от желязо или стомана („разширено определение“), с произход от Хърватска,, Румъния, Русия и Украйна и започването на две междинни преразглеждания на антидъмпинговите мита, приложими спрямо вноса на някои безшевни тръби, от желязо или нелегирана стомана („разширено определение“), с произход, inter alia, от Русия и Румъния или от Хърватска и Украйна.
(2)
Процедурата беше започната на основание на жалба, подадена на 14 февруари 2005 г. от Комитета за защита на индустрията на безшевни тръби от стомана на Европейския съюз (наричан по-нататък „жалбоподател“), от името на по-голямата част от производителите, представляващи в случая повече от 50 % от цялата продукция на Общността на тръби, отговарящи на разширеното определение. Жалбата съдържаше доказателствен материал за дъмпинг, обект на който са разглежданите продукти и произтичащата от това имуществена вреда. Този доказателствен материал беше счетен за достатъчен като основание за започване на процедура.
(3)
Комисията започна по собствена инициатива междинни преразглеждания, съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с цел да се даде възможност за евентуално изменение или отмяна на окончателните антидъмпингови мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 2320/97 (3) и Регламент (ЕО) № 348/2000 на Съвета (4) върху вноса на някои безшевни тръби, отговарящи на първоначалното определение на продукта, с произход, inter alia, от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна („окончателни мерки“). Ако се установи, че мерките следва да бъдат наложени на базата на разширеното определение на продукта, тъй като продуктите, засегнати от наложените мерки по силата на Регламенти (ЕО) № 2320/97 и (ЕО) № 348/2000, съответстват на разширеното определение, може да стане необходимо извършването на изменение или отмяна.
1.2. Действащи мерки по отношение на износа, съответстващ на първоначалното определение на продукта
(4)
Регламент (ЕО) № 2320/97 наложи антидъмпингови мита върху вноса на някои безшевни тръби, съответстващи на първоначалното определение на продуктите с произход, наред с другото, от Румъния и Русия. С Решения 97/790/ЕО (5) и 2000/70/ЕО на Комисията (6) бяха приети, наред с другото, гаранциите, предложени от румънските и руските износители. С Регламент (ЕО) № 1322/2004 на Съвета (7) бе решено повече да не бъдат налагани действащите мерки, засягащи вноса, съответстващ на първоначалното определение на продуктите с произход от Румъния и от Русия, с цел предохранителни мерки във връзка с антиконкурентното поведение в миналото на някои производители от Общността (виж съображение 9 и следващите от споменатия регламент). Съображение 20 от същия регламент потвърждава, че междинното преразглеждане и преразглеждането по повод изтичане срока на мерките, открито със известието за започване през ноември 2002 (8), ще продължат до появата на нови констатации, с цел да се осигури възможност за оценка на положението за в бъдеще на основата на нови данни, които по никакъв начин не са свързани с антиконкурентното поведение.
(5)
На основата на преразглеждане, провеждано съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, с Регламент (ЕО) № 258/2005 (9) Съветът внесе изменения в окончателните мерки, наложени с Регламент (ЕО) № 348/2000, премахна възможността за освобождаване от мито, предвидена с член 2 на същия регламент и наложи антидъмпингово мито от 38,8 % върху вноса, съответстващ на първоначалното определение на стоката, с произход от Хърватска и антидъмпингово мито от 64,1 % върху вноса, съответстващ на първоначалното определение на стоката, с произход от Украйна, с изключение на вноса от Dnepropetrovsk Tube Works („DTW“), подлежащо на антидъмпингово мито от 51,9 %.
(6)
С Решение 2005/133/ЕО (10) Комисията суспендира частично окончателните мерки за период от девет месеца, влизащо в сила от 18 февруари 2005 г. Това частично суспендиране беше удължено с допълнителен срок от една година, по силата на Регламент (ЕО) № 1866/2005 на Съвета (11). Оттук нататък, действащите мита са митата, установени с Регламент (ЕО) № 348/2000, т.е. 23 % за Хърватска и 38,5 % за Украйна.
1.3. Временни мерки
(7)
Предвид необходимостта от по-задълбочено разглеждане на някои аспекти от разследването и предвид отношението му към междинното преразглеждане и преразглеждането във връзка с изтичането на срока на мерките, споменати в раздел 1.2 по-горе, беше решено разследването да продължи без да се установяват временни мерки.
1.4. Страни, заинтересовани от процедурата
(8)
Комисията официално информира за започването на процедурата известните ѝ заинтересовани хърватски, румънски, руски и украински производители износители, вносители/търговци, потребители, доставчици и асоциации, представителите на заинтересованите страни-износителки, както и производителите от Общността, подали жалбата и други известни производители от Общността. Тя предостави на заинтересованите страни възможност да запознаят със своята гледна точка в писмен вид и да изискат изслушване в определения в известието за започване на процедурата срок.
(9)
Предвид големия брой цитирани в жалбата руски и украински производители износители, големият брой вносители от Общността и големият брой производители от Общността, подкрепили жалбата, в известието за започване на процедурата се предвиждаше да се използва съставянето на представителна извадка за определяне на евентуалното наличие на дъмпинг и вреда, съгласно член 17 от основния регламент.
(10)
За да може Комисията да вземе решение относно необходимостта от съставяне на представителна извадка и когато е приложимо, за определяне на състава на извадката, всички руски и украински производители износители и всички вносители и производители от Общността бяха приканени да се представят и да предоставят, съгласно известието за започване, основните данни за дейността си, свързана с разглеждания продукт, за ПР (от 1 януари 2004 г. до 31 декември 2004 г.).
1.4.1. Представителна извадка на износители/производители
(11)
След разглеждане на данните, предоставени от руските и украинските производители износители и предвид факта, че в Русия и Украйна по-голяма част от предприятията са част от големи групи производители, беше решено, че за тези две страни не е необходимо съставянето на извадка.
1.4.2. Представителна извадка на производството на Общността и вносителите
(12)
Що се отнася до производството на Общността, Комисията избра, съгласно член 17 от основния регламент, извадка на основата на най-големия представителен обем продукция и продажби на производителите на Общността, върху който разследването би могло разумно да се облегне предвид времето, с което разполага. Въз основа на отговорите, получени от производителите на Общността, Комисията избра пет дружества, установени в четири държави-членки. Тъй като един от производителите от Общността, част от първоначалната извадка не оказа съдействие, той беше заместен от друг производител на Общността. Изразено в обем продукция, петте предприятия, част от извадката, представляваха 49 % от общото производство на Общността. Беше проведено запитване до заинтересованите страни, съгласно член 17, параграф 2 от основния регламент и възражение не беше повдигнато. Наред с това, останалите производители от Общността бяха приканени да представят някои данни от общ характер, с цел да се определи евентуалната вреда. Поради малкия брой получени отговори от страна на вносителите, беше решено, че не се налага изготвянето на представителна извадка на вносителите.
1.5. Формуляри на заявление за третиране като действащи при пазарна икономика (ТПИ) или за индивидуално третиране (ИТ)
(13)
С цел да се предостави възможност на украинските производители износители, които желаят, да депозират заявление за ТПИ или за ИП, Комисията изпрати до известните ѝ украински производители износители формуляри на заявлението. Три групи производители износители и свързани с тях дружества представиха заявления ТПИ или за ИТ, ако не са могли да отговорят на необходимите условия за ТПИ.
1.6. Въпросници
(14)
Комисията изпрати въпросници до всички известни ѝ заинтересовани страни, както и до всички други дружества, които се представиха в срока, определен в известието за започване. Тя получи отговори от трима румънски производители износители и от две свързани с тях дружества, от две групи руски производители износители и пет свързани с тях дружества, от които три са с местонахождение в Общността, както и от три групи украински производители износители и техните свързани дружества. Петима производители от Общността също изпратиха отговори. Въпреки че шест вносители отговориха на формуляра за съставяне на извадката, само трима от тях оказаха съдействие, като предадоха пълен отговор на въпросника. Друг един вносител се съгласи на проверка на място в офисите си, макар и да не бе предоставил отговор на въпросника.
(15)
Комисията издири и провери данните, счетени за необходими за определянето на дъмпинга, вредата, претърпяна в резултат от него и интереса на Общността. Тя пристъпи към проверки на място в офисите на следните дружества:
Производители от Общността
-
Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия
-
Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Германия
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания
-
Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Франция
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
Производители износители в Румъния
-
S.C. T.M.K. - Artrom S.A., Slatina
-
S.C. Silcotub S.A., Zalau
-
S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman
Производители износители в Русия
-
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company („Volzhsky“), Volzhsky
-
Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works („Tagmet“), Taganrog
-
Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works („Pervouralsky“), Pervouralsk
-
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant („Chelyabinsk“), Chelyabinsk
Свързано дружество в Русия
-
CJSC Trade House TMK, Moscow
Производители износители в Украйна
-
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol
-
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol
-
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk
-
OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk
Свързан търговец на едро в Украйна
-
SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, related to NTRP and Niko Tube
Свързан търговец на едро в Швейцария
-
SEPCO S.A., Lugano, related to NTRP and Niko Tube
Свързан вносител
-
Sinara Handel GmbH, Köln, свързан с Artrom
Независими вносители
-
Thyssen Krupp Energostal S.A., Полша
-
Assotubi S.P.A., Италия
-
Bandini Sider S.R.L., Imola, Италия
1.7. Период на разследване
(16)
Разследването, свързано с дъмпинга и вредата обхваща периода между 1-ви януари 2004 и 31 декември 2004 г. (наричан по-нататък „ПР“). Разглеждането на тенденциите по отношение оценката на вредата, обхваща периода от 1 януари 2001 г. до края на периода на разследване (наричан по-нататък „разглеждан период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(17)
„Разглежданият продукт“ обхваща някои безшевни тръби („безшевни тръби“) от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с външен диаметър не по-голям от 406,4 милиметра и с единен въглероден еквивалент (CEV), равен или по-малък от 0,86, съгласно формулата и химическите анализи на Международния институт по заваряване (МИЗ). Разглежданият продукт съответства на кодове по КН ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (12) (код по ТАРИК 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320).
(18)
Разглежданият продукт намира много разнообразни приложения: тръби за пренос на течности, строителни стълбове, за механична употреба, газопроводи, отоплителни тръби и сондажни тръби за петролната индустрия (наричани тръби за нефтопродукти „OCGT“), служещи като сондажни, укрепващи, помпено-компресорни тръби.
(19)
Безшевните тръби могат да се доставят на потребителя в различна форма. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (непреминали топлинна обработка), могат да бъдат със специални краища или различни напречни сечения, нарязани по размер или не. Няма общ стандарт за оразмеряване, което обяснява факта, че по-голяма част от безшевните тръби се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите безшевни тръби обикновено се заваряват помежду си. Въпреки това, в някои специални случаи те могат да се свързват помежду си на резба или да се използват самостоятелно, като остават заваряеми. Разследването показа, че всички безшевни тръби имат еднакви физически, химически и технически характеристики и еднакво основно предназначение.
(20)
Определението на продукта, прието за настоящата процедура беше оспорено от някои от заинтересованите страни. От една страна някои страни изтъкнаха, че някои видове на продукта, цитирани в описанието на продукта, са с различни основни механични и химически характеристики (виж съображения от 21 до 26). От друга страна много от страните поставиха под съмнение използването на критерия за заваряемост и за пределна стойност на CEV, които са свързани (виж съображения от 27 до 36). Освен това една от страните поиска безшевните тръби наречени „сертифицирани“ да бъдат извадени от приложното поле. (виж съображение 37).
(21)
Беше изтъкнато, че някои видове продукти, включени в описанието на продукта, а именно тръбите за OCTG и газопроводните тръби, са с различни основни механични и химически характеристики и с различно крайно предназначение; следователно не са взаимозаменяеми.
(22)
Така както е дефиниран „продуктът“ включва различни видове продукти. Въпреки това се счита, че видовете продукти, принадлежащи към отделните сегменти (включително от ниската гама и от високата гама) представляват един единствен продукт, когато липсва ясно разграничение между сегментите, т.е. съседните сегменти се застъпват и се конкурират. Такъв е случаят в рамките на настоящата процедура, тъй като беше представено доказателство, че тръбите от легирана стомана и от нелегирана стомана, които са предмет на разследването, могат да имат еднакво крайно предназначение и не съществува никакво ясно разграничение в категориите, както на тръбите от легирана стомана, така и на тръбите от нелегирана стомана.
(23)
Що се отнася до тръбите OCGT и газопроводните тръби, разследването показа, че наред с другото, те имат химически характеристики, които са сравними с другите видове безшевни тръби, тъй като се вместват под пределната стойност за CEV, която е 0.86. Освен това, те споделят и други основни характеристики с другите видове продукти, като например външен диаметър или дебелина на стената.
(24)
Що се отнася до крайните предназначения на тръбите OCGT и газопроводните тръби, някои производители износители изтъкнаха, че тръбите OCGT и газопроводните тръби се използват за различни предназначения и не са взаимозаменяеми с другите видове безшевни тръби. В тази връзка беше констатирано, че OCGT тръбите с гладък край (без резба), които понастоящем попадат в код по КН 7304 21 00 и се използват в строителния отрасъл, са взаимозаменяеми с други тръби от нелегирана стомана, понастоящем попадащи в код по КН 7304 39 58. Следователно има поне частично застъпване по отношение на крайното предназначение на различните видове безшевни тръби.
(25)
Въз основа на предходното, се отхвърля аргументът, според който OCGT тръбите и газопроводните тръби от една страна, и другите безшевни тръби, от друга страна, не са взаимозаменяеми.
(26)
Друг производител износител изтъкна, че пределната стойност на CEV не е химическа характеристика на продукта, тъй като не е пряко свързана с химическия състав на безшевната тръба, а е функция от него. Ако е вярно, че пределната стойност на CEVе резултат от формула, то тя е пряко свързана с химическия състав на продукта и позволява да се направи сравнение на различните марки стомана от гледна точка на тяхната заваряемост. Пределната стойност на CEVне е свързана с никаква механична или техническа характеристика на стоманата и зависи единствено от нейния химичен състав. Следователно, пределната стойност на CEVе химическа характеристика на продукта и изтъкнатия аргумент се отхвърля.
(27)
Някои страни приведоха аргументи, че критерият за заваряемост като такъв, не е подходяща характеристика на разглеждания продукт, тъй като значителен процент от продуктите, отговарящи на описанието на продукта (резбовани тръби и тръби OCGT) никога не биват заварявани. Използвайки заваряемостта като критерий, отделните продукти изкуствено се разглеждат като един и същ продукт.
(28)
Следва първо да се отбележи, че заваряемостта е действително обща химическа и техническа характеристика на всички безшевни тръби (тъй като тя зависи от химическия състав на стоманата). Тъй като по-голяма част от произвежданите безшевни тръби се свързват чрез заваряване, става въпрос за основна характеристика при определението на продукта. След това, по отношение на резбованите тръби и тръбите OCGT, които по принцип не се заваряват помежду си, разследването показа, че въпреки това, те си остават заваряеми, т.е. споделят тази основна химическа и техническа характеристика. Освен това, не може да се изключи резбовани или резбонарезни безшевни тръби или тръби OCGT да бъдат трансформирани в заваряеми безшевни тръби само чрез смяна на категорията. По-специално, по отношение на OCGT тръбите се оказва, че една и съща тръба може да се класифицира в две различни категории (и в две различни позиции на КН) единствено в зависимост от крайното си предназначение, например, ако се използва в строителния отрасъл или в нефтодобивния отрасъл. И накрая беше установено, че някои продукти, внасяни от заинтересованите страни, които не са класифицирани като тръби OCGT, не се използват от нефтодобивния или газовия отрасли.
(29)
Един износител изтъкна, че според европейските стандарти, само една марка стомана съответства на резбовани тръби и че следователно тези продукти могат да се разграничат от другите безшевни тръби. Анализът на различните съществуващи стандарти и по-конкретно на тръбите OCGT обаче показа, че резбонарезните тръби могат да бъдат произведени от няколко различни марки стомана.
(30)
Въз основа на предходното, заваряемостта на безшевните тръби беше счетена за подходящ критерий при дефиниране на продукта. Отхвърлен беше аргументът, според който, предложеното определение на продукта стига до изкуствено прегрупиране на различни продукти.
(31)
Беше изтъкнато, че пределната стойност на CEV не е критерий, който да дава възможност за дефинирането на продукта, тъй като не позволява да се определи заваряемостта на отделните видове безшевни тръби.
(32)
Разследването показа, че пределната стойност на CEV в действителност е показател, пряко свързан както с химическия състав на стоманата, така и със заваряемостта. Висока пределна стойност на CEV означава не само, че стоманата съдържа повече въглерод и/или сплав, но и че стоманата по-трудно може да бъде заварена. От друга страна, по-ниската пределна стойност на CEV сочи, че стоманата е по-бедна на въглерод или на сплави и че следователно по-лесно се заварява. С други думи, различните пределни стойности на CEV налагат различни условия на заваряване. Стомана с пределна стойност на CEV 0,86 вече изисква по-специални условия на заваряване и от там не би могла да бъде заварена в нормален режим. От тук, пределната стойност на CEV като показател за заваряемост е подходящ критерий за дефиниране на продукта.
(33)
Един производител износител изтъкна, че пределната стойност на CEV е само една от многобройните химически, технически и механични характеристики на стоманата и следователно не може да се използва самостоятелно за дефиниране на продукта. По този повод следва да се отбележи, че пределната стойност на CEV се счита за подходящ критерий за дефиниране на продукта. Наред с това, както може да се заключи от определението на продукта, пределната стойност на CEV не е единствения използван критерий. И накрая, но не на последно място, сравнението на различните видове продукти беше извършено на по-подробна основа, отчитаща различните характеристики на продукта (например размери и топлинна обработка).
(34)
Много от заинтересованите страни изказаха също и твърдението, че пределната стойност на CEV от 0,86 е определена произволно, тъй като границата за лесно заваряване е над 0,86. Пределната стойност на CEV от 0.86 обаче, няма никакво отношение към лесния начин на заваряване. В действителност, производството на Общността, което е жалбоподател, изтъкна и приведе доказателства за това, че това е максималната пределна стойност на CEV за нелегирана стомана, която съгласно европейските стандарти служи за производството на безшевни тръби.
(35)
Въз основа на това, както прибягването до пределна стойност на CEV , така и определянето ѝ на 0,86 имат за цел да покрият цяла гама продукти, които могат да бъдат разглеждани като един единствен продукт, дори и ако се изключи от определението например неръждаемата стомана или тръбите за лагери, които имат пределна стойност на CEV надвишаваща 0,86.
(36)
Въз основа на предходното, пределната стойност на CEV, така както е предложена от жалбоподателя, се запазва в определението на разглеждания продукт.
(37)
Един от вносителите от Общността изказа твърдението, че наречените „сертифицирани“ безшевни тръби не отговарят на определението на продукта. Тези безшевни тръби се произвеждат съгласно сертифицирана процедура, утвърдена от италианското министерство за капитално строителство и се използват за укрепване в строителни проекти в Италия. Въпреки това, беше установено, че всички разновидности от разглеждания продукт, включително сертифицираните безшевни тръби, споделят еднакви основни физически, химически и технически характеристики и са с еднакво крайно предназначение. Не беше намерено никакво доказателство (и заинтересованото предприятие не приведе никакво доказателство), което би дало възможност да се заключи, че тези сертифицирани тръби са различен продукт и в тази връзка следва да бъдат изключени от приложното поле на мерките. Следователно това твърдение беше отхвърлено.
(38)
Въз основа на предходното, беше решено, че всички безшевни тръби, независимо от възможните разлики на разновидностите на продукта, представляват един и същ продукт за целите на настоящата процедура, тъй като показват едни и същи основни физически, химически и технически характеристики и имат едни и същи основни приложения.
2.2. Сходен продукт
(39)
Продуктът, изнасян за Общността с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна, продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар на тези страни и продуктът, произвеждан и продаван в Общността от производители от Общността се считат с еднакви основни физически, химически и технически характеристики и се употребяват със същото предназначение; следователно е уместно да се считат за сходен продукт, по смисъла на член първи, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Обща методология
(40)
Изложената по-долу обща методология се прилага спрямо всички хърватски, румънски и руски производители износители, както и спрямо оказалите съдействие украински производители износители, на които е предоставен ТПИ . Констатациите относно дъмпинга на всяка от заинтересованите страни-износителки следователно отразяват само конкретното положение на всяка от тях.
3.1.1. Нормална стойност
(41)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, първо беше проучено, за всеки от оказалите съдействие производители износители, дали вътрешните продажби на разглеждания продукт са били представителни, т.е. дали общият им обем представлява поне 5 % от общия обем на експортните им продажби в Общността. След това Комисията установи разновидностите на разглеждания продукт, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи общо представителни вътрешни продажби, идентични или пряко сравними с продаваните разновидности за износ в Общността.
(42)
За всеки вид, продаван на вътрешния пазар от производителите износители и считан за пряко сравним с вида на разглеждания продукт, продаван за износ в Общността, беше установено дали вътрешните продажби са достатъчно представителни, по смисъла на член 2, параграф 2 от основния регламент. Вътрешните продажби на определен вид от разглеждания продукт се считат за достатъчно представителни, когато общият обем на реализираните продажби на вътрешния пазар за тази разновидност на продукта за ПР е възлизал на 5 % или повече от общия обем продажби на разглеждания подобен продукт, изнасян за Общността.
(43)
След това беше проучено дали вътрешните продажби в представителни количества от всяка разновидност на разглеждания продукт, могат да се считат за реализирани в обичайни търговски условия, съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент, като се определи процентът на продажбите на печалба от въпросната разновидност, реализирани на вътрешния пазар за независими клиенти.
(44)
Когато обемът на продажбите на дадена разновидност на разглеждания продукт, реализирани на нетна цена, равна или по-голяма от разходите за единица продукция, съставлява повече от 80 % от общия обем на продажбите от въпросната разновидност и когато среднопретеглената цена, практикувана за тази разновидност е равна или по-висока от разходите за единица продукция, нормалната стойност се основава на реалната вътрешна цена, отговаряща на среднопретеглената цена от всички вътрешни продажби от въпросната разновидност за ПР, независимо дали продажбите са на печалба или не. Когато обемът на продажбите, извършени на печалба от определената разновидност представлява 80 % или по-малко от общия обем продажби от тази разновидност или когато среднопретеглената цена, практикувана при тези продажби е по-ниска от разхода за единица продукция, нормалната стойност се основава на реалната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената цена само от продажбите на въпросната разновидност, реализирани на печалба, ако тези продажби съставляват 10 % или повече от общия обем на продажбите от въпросната разновидност на продукта. Когато обемът на реализираните на печалба продажби от определена разновидност на продукта представляват по-малко от 10 % от общия обем на печалбите, се счита, че тази определена разновидност е продавана в недостатъчни количества, за да може да се вземе като подходяща основа за определяне на нормалната стойност цената на вътрешния пазар.
(45)
Когато цената на вътрешния пазар за определена разновидност на продукта, продавана от производителя износител, не може да се използва за определяне на нормалната стойност, се налага използването на друг метод. Комисията използва конструираната нормална стойност. Съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, към производствените разходи на изнасяния тип, направени от производителя износител и коригирани при необходимост, се прибави разумен процент, съответстващ на разходите за продажби, общите и административните разходи (ПОА), както и основателна норма на печалбата. Съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент процентът на ПОА и нормата на печалбата се основава на средните ПОА и средната норма на печалба, реализирана в обичайни търговски условия, валидни за същия продукт.
3.1.2. Експортна цена
(46)
Във всички случаи, когато разглежданият продукт е изнасян за независими клиенти в Общността, експортната цена се установява съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно, на основата на реално платената или подлежаща на плащане цена.
(47)
Когато продажбата за износ е извършена с посредничеството на свързан вносител, експортната цена бива конструирана, съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент, на основата на цената, на която внесените продукти са препродадени за първи път на независим купувач, след като се въведат корекции върху всички разходи, направени между вноса и препродажбата, като се увеличат с разумна по размер сума, съответстваща на ПОА и с нормата на печалбата. За целта се използват присъщите за свързания вносител ПОА Нормата на печалба се установява на основата на наличните данни при оказалите съдействие независими вносители.
3.1.3. Сравнение
(48)
Нормалната стойност и експортните цени се сравняват на база франко завод. За целите на справедливото сравнение, под формата на корекции надлежно се отчитат разликите в цените и тяхната съпоставимост, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответните корекции се разрешават във всички случаи, в които са били счетени за разумни, точни и подкрепени от проверен доказателствен материал.
3.1.4. Дъмпингов марж на разследваните дружества
(49)
Съгласно член 2, параграф 11 и 12 от основния регламент, среднопретеглената нормална стойност за всеки производител износител, е сравнена със среднопретеглената експортна цена за вида на продукта.
(50)
За производителите износители, които са се оказали свързани дружества, среднопретегленият дъмпингов марж се изчислява съгласно обичайната практика на Комисията за случаите на свързани производители износители.
3.1.5. Остатъчен дъмпингов марж
(51)
За дружества, не оказали съдействие остатъчен дъмпингов марж се определя на базата на наличните данни, съгласно член 18 от основния регламент.
3.2. Хърватия
3.2.1. Неоказване на съдействие от страна на един хърватски износител
(52)
Единственият хърватски производител, Mechel Željezara Ltd е бил обявен в ликвидация през есента на 2004 г. На негово място Хърватската фондация за приватизация, правителствен орган, отговарящ за процеса на приватизация в Хърватска, създаде ново юридическо лице, наречено Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o. („VCS“).
(53)
VCS информира Комисията, че не може да окаже съдействие на настоящото разследване, тъй като нейният законен предшественик е прекратил официално съществуването си и производството на безшевни тръби е спряно от юли 2004 г. Дружеството декларира, че не е оторизирано да разпространява търговска, счетоводна и промишлена информация, принадлежаща на предишните собственици. По тази причина не стана възможно определянето на дъмпинговия марж на основата на собствена информация на дружеството и той беше изчислен на основата на наличните данни, по реда на член 18 от основния регламент.
(54)
В съответствие с предоставената информация, стана ясно, че VCS е спряло производството на безшевни тръби през юни 2005 г. Дружеството може да представи заявление за междинно преразглеждане, съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент.
3.2.2. Нормална стойност
(55)
При липса на друга информация, нормалната стойност се изчислява на база на наличните данни, т.е. данните, съдържащи се в жалбата.
3.2.3. Експортна цена
(56)
Експортната цена се изчислява на база на данните от Евростат за ПР.
3.2.4. Сравнение
(57)
Съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, бяха внесени корекции в експортната цена, предвид разходите за транспорт, застраховка и комисионна, на основата на данните, съдържащи се в жалбата.
3.2.5. Дъмпингов марж
(58)
Дъмпинговият марж, изразен в процент от цената на вноса CIF на границата на Общността, преди плащане на митото, беше установен както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o.
29,8 %
(59)
Тъй като VCS е единствения производител на разглеждания продукт в Хърватска, остатъчният дъмпингов марж беше определен на същото равнище.
3.3. Румъния
(60)
Отговори на въпросника бяха получени от трима производители износители, двама измежду които, свързани с вносителя на разглеждания продукт в Общността.
3.3.1. Нормална стойност
(61)
За тримата включени в извадката производители износители, продажбите на сходния продукт бяха счетени за представителни, съгласно метода, описан в съображение 41. За по-голяма част от разновидностите на продукта нормалната стойност се базираше на реално платената или подлежаща на плащане цена за сделки, реализирани при обичайни търговски условия от независими клиенти от Румъния. Въпреки това, за няколко разновидности продукти, вътрешните продажби бяха недостатъчни, за да бъдат сметнати за представителни или не отговаряха на обичайните търговски условия. Поради това нормалната стойност беше конструирана съгласно метода, описан в съображение 45.
3.3.2. Експортна цена
(62)
По-голяма част от продажбите за износ в Общността, реализирани от производителя износител в ПР са били предназначени за двама свързани вносители. Следователно експортната цена беше установена съгласно метода, описан в съображение 46.
(63)
Този износител оспори изчислението, направено от Комисията и изрази твърдението, че използваната норма на печалбата е била прекомерно висока. От негова гледна точка, средната разчетна норма на печалбата, на база на цифровите данни, предоставени от тримата оказали съдействие независими вносители в Общността, не е представителна, тъй като той никога не е продавал продукта на тези дружества. В тази връзка той изтъкна, че трите дружества са били по-едри от вносителите, на които е продавал своите продукти и че по време на последното разследване е използвана по-ниска норма на печалбата, а реалната норма на печалбата на двамата свързани износители е по-ниска от използваната от Комисията средна норма на печалбата.
(64)
По отношение на това е целесъобразно да се отбележи, че институциите постоянно използват среднопретегления марж на независимите износители, когато това е оправдано, при корекцията, предвидена в член 2, параграф 9 от основния регламент. Фактът, че износителят продава действително тези продукти на тези дружества няма никакво отношение към изчисляването на разумната норма на печалбата съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент. Наред с това, не е предоставено никакво доказателство, което да позволи да се определи по какъв начин размерът на вносителите влияе върху тяхната норма на печалбата. И на края, поради взаимоотношенията между износителите и техните свързани вносители, печалбите на последните не могат да служат за база или референция в този контекст, тъй като равнището на печалбата на свързания вносител зависи от цената на трансфера между свързаните вносители. Следователно това искане беше отхвърлено.
(65)
Значителна част от продажбите за износ на един друг производител износител в Общността е била предназначена за две дружества, едното от които е свързано с износителя, другото е било свързано с него в ПР. Този износител не е оказал съдействие на разследването и препродажната му цена не е била представена на Комисията. Единствената налична експортна цена за тези операции с вносителя, който е бил свързан с износителя през ПР, са били цените, договорени между износителя и свързания с него вносител. Установено беше, че тези цени са еквивалентни на цените при пълна конкуренция. В действителност, сравнението на цените между периода, през който двете дружества са били свързани и периода, през който те вече не са били свързани, не откри значителни разлики във фактурираните единични цени. Освен това цените, фактурирани на този свързан вносител, са сравнени с тези, фактурирани на независими клиенти в ЕО и са се оказали подобни. Следователно цената за износ за тези операции конкретно се е основавала на цената на реализация на румънския производител износител при продажба на продукта на свързаното с него търговско дружество.
(66)
Що се отнася до сделките с друго свързано дружество, което е оказало съдействие на разследването, стана ясно, че разглежданият продукт е бил преработен от свързаното дружество, преди да бъде препродаден в Общността. В този случай не е възможно да се установи препродажната цена на разглеждания продукт на независим клиент в Общността. Въпреки това, достатъчния брой приведени доказателства позволиха да се направи заключението, че цените за прехвърляне от румънския производител износител на свързаното му дружество в Общността биха могли да се считат като подобни на цената при конкурентни условия, ако съгласно член 2, параграф 10, буква г), подточка (i) от основния регламент, е направена корекция във връзка с етапа на търговия за тези продажби на производителя на оригиналното оборудване. В действителност беше направено сравнение между фактурираните цени за всички модели на свързания вносител и на независимите вносители. На тази основа експортната цена се основава на цената на прахвърляне.
(67)
Разследването показа, че експортните продажби на третия производител износител са извършени пряко за независими клиенти в Общността. Следователно експортната цена е установена на база на реално платената или подлежаща на плащане цена за разглеждания продукт, продаден за износ на първия независим клиент в Общността, както е описано в съображение 46.
(68)
Този производител износител е поискал частта на продажбите на разглеждания продукт за Общността да се изключи от изчислението на дъмпинга, с мотива, че производството на някои модели безшевни тръби е било спряно в определен момент от ПР. Въпреки това, както е обяснено по-горе, постоянна практика на институциите е, за среднопретеглената експортна цена обикновено да отчитат всички продажби на разглеждания продукт на свързани лица. Следва също така да се отбележи, че продажбите на тези разновидности на разглеждания продукт през ПР са представлявали значителни обеми и освен това, стана ясно, че производствените инсталации за тези видове безшевни тръби не са били разкомплектовани и в бъдеще могат отново да бъдат пуснати в експлоатация. По тази причина твърдението е отхвърлено.
3.3.3. Сравнение
(69)
Когато е приложимо са били направени корекции, по реда на член 2, параграф 10 от основния регламент, във връзка с рабати за разлика в качеството, транспортни разходи, застраховки, заготовка, товарене и допълнителни разходи, разходи за кредит, разходи за комисионна и разлики в етапа на търговия.
(70)
Един производител износител поиска корекции във връзка с разлики в етапа на търговия, допълнителните разходи за логистика, които декларира, че са направени при вътрешните продажби, а не при продажбите за износ и с различно качество. Износителят обаче не приведе никакво доказателство в подкрепа на искането си и разследването не можа да установи, дали това искане е основателно. Молбата за корекции поради разлика в качеството беше частично отхвърлена, доколкото разглежданата сума не беше обоснована нито с доказателства, събрани на място, нито с информацията, предоставена от производителя износител в отговор на въпросника.
(71)
Друг един производител износител поиска корекции за разликите в инфлацията, обменния валутен курс, в етапа на търговия и разликите в непреките разходи за реализация.
(72)
Що се отнася до искането за корекции поради инфлация, следва да се отбележи, че инфлационният коефициент в Румъния по време на ПР е бил установен на равнище 10,8 %, което е далеч от равнището на хиперинфлация. Тъй като не беше установено, дали е засегната сравнимостта на цените, искането беше отхвърлено. Износителят оспори това заключение и повтори искането си за корекция. Въпреки това, не беше предоставен никакъв нов аргумент или доказателство, поставящи под въпрос първоначалното заключение и затова отхвърлянето на искането беше потвърдено. Следва също да се отбележи, че беше разгледана възможността за оценка на тримесечие, но износителят отказа това предложение.
(73)
Що се отнася до обмяната на валута, производителят износител поиска да ползва период от 60 дни за отразяване на движенията на валутния курс, съгласно разпоредбите на член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент. Констатирано беше, че тези разпоредби не биха могли да се приложат в конкретния случай, тъй като се оказал, че по време на ПР не се е наблюдавало никакво трайно движение на съответните валутни курсове, флуктуациите са били с много малък диапазон. Следователно, това искане се наложи да бъде отхвърлено и обмяната на валута във всички тези случаи стана на основа на обменния курс към датата на фактуриране, така както е предвидено в член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент.
(74)
Що се отнася до искането за корекции поради разлики в търговската фаза, разследването показа, че за някои категории клиенти, за които е внесено искането, са съществували постоянни и разграничими разлики във функциите и цените във фазата, посочена от производителя износител. Затова искането беше прието по отношение на категориите клиенти, за които е станало възможно установяването на тези разлики и само частично по отношение на категориите клиенти, за които разликата се оказа по-малка от претендираната от производителя износител. В последния случай изчисляването на корекциите се базираше на доказателствата, събрани в офисите на производителя износител.
(75)
Искането за корекции за разлики в непреките разходи за реализация беше счетено като дублиращо се с корекциите, разрешени за разлики в търговската фаза и следователно беше отхвърлено.
(76)
Освен това, въз основа на коментарите, получени от някои износители, бяха поправени голям брой технически грешки и в тази връзка дъмпинговите маржове бяха преизчислени.
3.3.4. Дъмпингов марж
(77)
При сравнението между нормална стойност и експортна цена беше установен дъмпинг. Дъмпинговите маржове в процентно изражение от импортната цена CIF франко граница на Общността, преди заплащане на мито, бяха определени както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
(78)
Тъй като равнището на оказване на съдействие беше високо (повече от 80 % от износа на разглеждания продукт от Румъния към Общността) и нищо не сочеше, че някой от производителите износители e решил да се въздържи от сътрудничество, остатъчният дъмпингов марж, който се прилага към всички други износители в Румъния бе определен на същото равнище като този, наложен на оказалите съдействие производители износители (S.C. Artrom S.A), а именно 17,8 %.
3.4. Русия
(79)
Отговори на въпросника бяха получени от две групи производители износители, първата, включваща четирима производители и пет свързани дружества („TMK Group“), а втората, включваща двама производители („Pervouralsky и Chelyabinsk“).
3.4.1. Липса на съдействие от страна на TMK Group
(80)
Отговорите на въпросника както от страна на четиримата производители, така и от страна на петте свързани дружества, съдържаха много пропуски и несъответствия и с изключение на двете свързани дружества, бяха подадени след изтичането на определения срок.
(81)
Направените инспекции на място при двама от четирите производителя и при едно свързано дружество в Русия откриха нови пропуски в отговорите на въпросника. Що се отнася до двамата инспектирани производители, не беше възможно да се установи нито надеждна нормална стойност, нито надеждна експортна стойност, поради факта, че описите както на вътрешните продажби, така и на експортните продажби имаха сериозни пропуски; стойностите и количествата не съответстваха на фактурите и контролните номера на продукта (КНП) се оказаха неверни. Освен това липсваха всякакви надеждни данни относно разходите за единица продукция.
(82)
Предвид напълно незадоволителното сътрудничество от страна на двамата инспектирани производители, определено незадоволителните отговори на въпросите от двама от производителите от групата и по-специално факта, че единият от производителите не представи никакъв опис на продажбите си и факта, че не бе предоставен никакъв отговор в определения за целта срок на писмените искания за уточнение от страна на Комисията, беше взето решение да не се прибягва до контролни инспекции при другите двама производители от групата.
(83)
Само двама от тримата свързани вносители дадоха по-пълни отговори на въпросника; само един от тези отговори можеше да бъде проверен, тъй като описът на препродажбите на другия свързан вносител съдържаше значителни пропуски. Вследствие на това стана ясно, че свързаните вносители също са оказали частично и особено незадоволително съдействие.
(84)
TMK Group информира, че не може да окаже съдействие в задоволителна степен поради избора на КНП, които от нейна гледна точка са неподходящи поради това, че производствената гама на четиримата производители е много разнообразна. Следва обаче да се отбележи, че предлаганата структура за КНП не представляваше никакъв проблем за производителите от Общността или другите производители износители, част от които също произвеждат широка гама безшевни тръби. Следователно това искане беше отхвърлено.
(85)
Въз основа на предходното, беше счетено, че дъмпинговия марж на TMK Group не може да бъде определен на база на предоставените данни. Затова той беше определен на базата на наличните данни, съгласно член 18 от основния регламент.
3.4.1.1 Нормална стойност
(86)
В настоящия случай стана ясно, че данните за нормалната стойност, установена за Pervouralsky и Chelyabinsk, са най-подходящите налични данни по смисъла на член 18 от основния регламент. В действителност тези данни изглежда най-добре отразяваха положението на руския пазар.
(87)
Съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент, цената на газа, използвана при изчислението на разходите за единица продукция, така както беше посочено в жалбата, беше коригирана по същия начин като тази на двамата, оказали съдействие производители, както е обяснено по-нататък в съображения от 94 до 99, така че да отразяват пазарната цена на газа за ПР.
3.4.1.2 Експортна цена
(88)
Експортната цена беше изчислена на база на данните от Евростат за ПР, намалена с количествата и стойностите, получени за двамата, оказали съдействие производители, упоменати в съображение 91.
3.4.1.3 Сравнение
(89)
Съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, в експортната цена бяха внесени корекции във връзка с транспортните разходи, разходите за застраховки и комисионни въз основа на данните, цитирани в жалбата.
3.4.1.4 Дъмпингов марж
(90)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена откри наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж в процентно изражение от CIF цената на вноса франко граница на Общността, преди заплащане на мито, беше определен както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company and Seversky Tube Works Open Joint Stock Company
35,8 %
3.4.2. Pervouralsky и Chelyabinsk
(91)
За ПР Pervouralsky и Chelyabinsk са представлявали две отделни юридически лица; от края на 2004 г. тези две дружества са свързани, тъй като Chelyabinsk държи контролния пакет акции на Pervouralsky и пряко го управлява. Следователно за групата следва да бъде определена една единствена митническа ставка.
3.4.2.1 Нормална стойност
(92)
Продажбите на вътрешния пазар на двамата производители износители са представителни по смисъла на съображение 41. Съгласно методологията, описана в съображения от 42 до 45 нормалните стойности се изчисляват в зависимост от вида изнасян продукт, на основата на цената за реализация от всички продажби, на основата на цената за реализация само от продажбите, реализирани на печалба и под формата на конструирани нормални стойности.
(93)
Беше констатирано, че разпределението на разходите на дружеството за някои видове единични продукти не отразява нито голямото разнообразие на цени от продажби на вътрешния пазар, нито вноса, определящ разходите. Следователно това не може да се счита за надежден показател. Затова бяха използвани наличните данни съгласно член 18 от основния регламент. В този случай печалбата за цялата група трябваше да се изчислява на основа на всички продажби на разглеждания продукт и след това да се използва за определяне на нормалните стойности.
(94)
Що се отнася до производствените разходи и по-специално енергийните разходи, в хода на разследването беше констатирано, че цената на електроенергията, заплащана от двете дружества, отразява разумните действителни производствени разходи за електроенергия. Това беше потвърдено в конкретния случай от факта, че цената на електроенергията е в съответствие с пазарните цени на международния пазар, при сравнение със страни като Норвегия и Канада, които също ползват електроенергия от ВЕЦ. Такова заключение не можеше обаче да бъде формулирано по отношение на цената на газа. В действителност стана ясно, че цената на газа, заплащана от двете дружества, не отразява в разумна степен себестойността на газа.
(95)
На база на изнесените данни в годишния доклад за 2004 г. на руския доставчик на газ ОАО Газпром, беше установено, че цената на газа, заплащана от двамата руски производители на вътрешния пазар е била значително под средната експортна цена за Русия както към страните както на Западна, така и на Източна Европа. В същия доклад се уточнява: „Газпром Груп е длъжен да доставя природен газ на руските потребители на цени, фиксирани от Федералната служба по цените. От тук нататък цените са определено по-ниски от международните цени на природния газ.“ Докладът уточнява още: „ОАО Газпром и Руската федерация работят за оптимизиране регулирането на цените на едро на газа“. Още повече, че двамата руски производители са заплащали значително по-ниска цена от тази, заплащана от румънските производители и производителите от Общността.
(96)
Предвид предходното беше счетено, че цените на газа, заплащани от двамата руски производители на безшевни тръби през ПР, не биха могли да отразяват в разумна степен разходите, свързани с газодобива и газоразпределението.
(97)
Вследствие на това, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, разходите за газ на двамата руски производители износители бяха коригирани за отразяване на пазарната цена на газа за ПР, на база на експортната цена на газа към страните на Източна Европа, без включени транспортни разходи и акцизи.
(98)
Двамата производители изтъкнаха, че разходите за газ са правилно вписани в техните счетоводни книжа и корекциите, съгласно член 2, параграф 5 от основния регламент не са основателни. В тази връзка, не се оспорва, че дружествата са записали правилно тези позиции в счетоводството си. Корекцията обаче се оправдава от факта, че цената на закупената газ не отразява в разумна степен разходите за газодобив и газоразпределение.
(99)
Двамата производители са изтъкнали още, че не е доказано, че цената, фактурирана от Газпром за промишлените потребители е по-ниска от необходимата за покриване на разходите. Въпреки това, няколко общодостъпни източника потвърждават подхода на Комисията, а именно документ, озаглавен „Икономическо проучване на Руската федерация, 2004 г.“, публикуван от ОИСР през юли 2004 г.
3.4.2.2. Експортна цена
(100)
Тъй като всички продажби за износ към Общността са били пряко предназначени за независими клиенти, експортните цени са били установени съгласно разпоредбите на съображение 46.
3.4.2.3. Сравнение
(101)
Бяха направени корекции съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, във връзка с транспортните разходи, разходите за заготовка, товарене, опаковка и други допълнителни разходи и комисионни.
3.4.2.4. Дъмпингов марж
(102)
При сравнението между нормална стойност и експортна цена беше установено наличието на дъмпинг. Дъмпинговият марж в процентно изражение от CIF цената франко граница на Общността, преди заплащане на мито, беше определен както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
3.4.3. Заключение относно дъмпинга по отношение на Русия
(103)
Тъй като дружествата, посочени в съображение 79 отчитат за своя сметка всички експортни продажби на Русия за Общността, остатъчният дъмпингов марж е определен на същото равнище като този, установен за групата производители износители, които не са оказали съдействие, а именно 35,8 %.
3.5. Украйна
3.5.1. Дружества, действащи в условията на пазарна икономика
(104)
При започване на първото разследване, за Украйна се прилагаше член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент. Съгласно този член, при антидъмпингови разследвания относно внос с произход от Украйна, нормалната стойност се определя съгласно параграфи от 1 до 6 на този член за производители, за които е установено, че отговарят на критериите, изложени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(105)
Накратко и единствено с цел по-голяма яснота, тези критерии, на които следва да отговарят дружествата и за което следва да се представят доказателства, са обобщени по-долу:
-
решенията в дружествата да се вземат в съответствие с показателите на пазара и не включват държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности,
-
предприятията да разполагат с един единствен комплект счетоводни документи, преминали през независим одит, съгласно международните счетоводни стандарти, който да се използва във всички случаи,
-
липса на значителни изкривявания, дължащи се на старата планова икономическа система,
-
правната сигурност и стабилност, осигурявани от закони за банкрута и собствеността,
-
валутните операции да се извършват по пазарен курс.
(106)
Три групи украински производители износители заявиха предоставяне на ТПИ във връзка с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговориха на формуляра, изпратен за целта на производителите износители.
(107)
Комисията издири и провери в офисите на тези дружества всички счетени за необходими данни, предоставени във формулярите на заявлението.
(108)
Разследването показа, че трите групи украински производители износители, цитирани по-горе, отговарят на всички изисквани критерии; следователно им беше предоставено ТПИ.
(109)
Производството на Общността получи възможност да направи коментари и изтъкна, че всички производители износители не отговарят на по-голямата част от петте критерия, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. По-конкретно, производството на Общността изтъкна че: i) държавата би могла да си върне контрола върху някои от приватизираните производители износители; ii) държавата се намесва в текущите решения, които те вземат; iii) че законите и нормативната база, действащи в Украйна в ПР по отношение на трудова дейност, банкрут и собственост, не гарантират обичайните условия на пазарна икономика; iv) че намесата на държавата е насочена към експортните цени при продажбите и средните производствени разходи. Коментарите на производството на Общността бяха надлежно отчетени.
(110)
Въпреки това, тези коментари не приведоха достатъчно доказателствен материал, че не е изпълнен който и да е от изброените по-горе критерии, на основание на което заявленията за ТПИ , внесени от украинските производители износители, бяха оценявани съгласно член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. В действителност разследването показа, че държавата не се намесва значително в процесите на вземане на решения от заинтересованите дружества.
(111)
В тази връзка е уместно да се отбележи, че съгласно практиката на Комисията, фактът, че държавата има дял в собствеността на дружеството, не представлява сам по себе си достатъчна причина, за да бъде счетено, че критерий 1 от член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент не е изпълнен.
(112)
Беше констатирано също така че разходите за основните средства за производство отразяват пазарните стойности.
(113)
Що се отнася до цените на газа и електроенергията, оказа се, че те са съпоставими със средните цени за Украйна, макар и да са по-ниски от действащите цени в Европа и на другите пазари. Въпреки това, не беше счетено, че това е достатъчно, за да се направи заключението, че не е спазен критерий 1, като се има предвид, че газът и електроенергията представляват относително малка част от разходите за единица продукция за безшевните тръби и предвид това, че тези цени са коригирани в съответствие с пазарните цени за целите на изчислението на дъмпинга, доколкото са били сметнати за изкривени (виж съображения от 119 до 127).
(114)
От друга страна, разследването показа, че действащите в Украйна закони в областта на заетостта и условията на труд са в съответствие с принципите на пазарната икономика. По-специално, беше констатирано, че трите групи производители износители са имали възможност свободно да назначават и освобождават персонал.
(115)
По същия начин, никой от изтъкнатите от производството на Общността аргументи не постави под въпрос заключенията на Комисията, според които законодателството в областта на банкрута и собствеността гарантират обичайните условия на пазарна икономика за трите групи износители.
(116)
Поради това, липсва всякаква причина да не бъде предоставен на трите групи украински производители износители ТПИ. Поискано беше становището на консултативния комитет, който не оспори заключенията на Комисията.
3.5.2. Изчисление на дъмпинга
(117)
Три групи производители износители отговориха на въпросника. Първата група обхваща двама производители и двама свързани търговци на едро, втората се състои от един производител и двама свързани търговци на едро, докато последният производител износител няма намесено свързано дружество в производството или търговията с разглеждания продукт.
3.5.3. Нормална стойност
(118)
За трите групи производители износители, общият обем на продажбите на сходния продукт е представителен по смисъла на съображение 41. За част от видовете на продукта, нормалната стойност се базира на реално платената или подлежаща на плащане цена в обичайни търговски условия от независими клиенти в Украйна; за видовете на продукта, за които има недостатъчни продажби на вътрешния пазар или няма такива, реализирани при обичайни търговски условия, нормалната стойност е конструирана по метода, описан в съображение 45.
(119)
Що се отнася до разходите за единица продукция и по-специално за разходите за енергия, от разследването стана ясно, че цените, платени от трите групи дружества са регламентирани от държавата и са значително по-ниски от международните цени.
(120)
Цените, фактурирани на трите групи производители износители от украинските доставчици на електроенергия, които са държавна собственост и/или се регулират от държавата, са сравнени с цените в Румъния, както и с цените в Общността за същата основна категория потребители на електроенергия. Във всички случаи става ясно, че тези цени са значително по-ниски от практикуваните в Румъния или в Общността; следователно беше направено заключението, че цените на електроенергия, заплащани от украинските износители не отразяват в разумна степен действителните разходи за единица продукция и за реализация, направени за закупуване на електроенергия.
(121)
Тримата украински износители, които оказаха съдействие, оспориха тези заключения и изказаха твърдението, че разходите, вписани в техните счетоводни документи, отразяват действителната цена, заплатена на доставчиците им на електроенергия. Въпреки това, тъй като никой от изтъкнатите аргументи не можа да обясни разликите, констатирани в цените в Румъния и цените в Общността, горепосочените заключения бяха потвърдени.
(122)
Същият подход беше следван и по отношение на цената на газа. Едно сравнение на цените показа, че фактурираните цени на газа на украинските износители от техните доставчици, които са държавна собственост и/или се регулират от държавата, възлиза на около половината от цената в Румъния и е също така значително по-ниска от средните фактурирани цени в Общността за газа, доставян на същата обща категория клиенти.
(123)
В ПР Украйна е внасяла по-голяма част от своя газ от Русия. В годишния доклад за 2004 г. ОАО Газпром е посочило:„при вноса на газ за СНД, ОАО Газпром работи (е работил) за реализация на основната си стратегическа цел, да създаде среда, в рамките на която руския газ да се пренася безпрепятствено към Европа“. ОАО Газпром продължава, като уточнява:„през разглежданата година, 84.9 % от общия обем газ, доставян за Украйна се е разглеждал като заплащане за транзитните услуги“. Така че цената за износа на газ, доставян от Русия и Украйна не представлява подходяща база за сравнение, на която да се определи, дали цената на газа, заплащана от украинските износители отразява разходи, изчислими към разходите за единица продукция и за реализация за закупувания газ, като се има предвид, че тази експортна цена би могла също така да се повлияе от бартерното споразумение.
(124)
Освен това, цената, платена от украинските производители износители се сравнява със средната цена за износ от Русия към страните от Западна и Източна Европа, според гореизложеното определение, както и със средните цени за газа в Северна Америка, така както са определени с помощта на индекса Nymex Henry Hub за газа. В двата случая въпросната цена се е оказала значително по-ниска.
(125)
Въз основа на предходното беше заключено, че цената платена за газ от украинските производители износители, която е в пряка взаимовръзка с декларираната експортна цена на ОАО Газпром за износ към Украйна и която се е оказала най-вероятно повлияна от съществуващото споразумение за бартер, не отразява в разумна степен разходите за единица продукция и за реализация, прибавени от закупуването на газ.
(126)
Оказалите сътрудничество украински износители още веднъж оспориха тези заключения и изказаха твърдението, че разходите, вписани в техните счетоводни документи, отразяват действително платената на техните доставчици на газ цена. Въпреки това, изтъкнатите аргументи не дават основание за преразглеждане на горните заключения, доколкото цената на газа, доставян от Русия за Украйна е в голяма степен повлияна от действащото споразумение в ПР относно транзита на газ през Украйна, както го потвърждава годишният доклад за 2004 г. на ОАО Газпром.
(127)
Вследствие на това, както е предвидено в член 2, параграф 5 от основния регламент, разходите за електроенергия и за газ на украинските производители износители са коригирани така че да бъдат разумно отражение на разходите, свързани с производството и реализацията, направени за електроенергия и газ в ПР. Корекцията се основава на средната стойност на цените, разглеждани за ПР в Румъния, страна с пазарна икономика, която също внася газ от Русия и се намира на приблизително същото разстояние от руските газови находища. Средната цена за Румъния се основава на проверени данни, събрани от румънски производители износители на разглеждания продукт. Следва да се отбележи, че тази средна цена не се различава значително от средната експортна цена за газа, определена по-горе за Русия.
(128)
Един износител изтъкна, че използваната норма на печалбата за конструиране на нормалната стойност се различава от средната печалба, която е реализирал при своите продажби на вътрешния пазар и която е твърде висока. Това твърдение беше отхвърлено, тъй като използваната печалба за конструиране на нормалната стойност е изчислената съгласно прилаганите разпоредби, а именно първо изречение на член 2, параграф 6 от основния регламент. С други думи, използваната норма на печалбата е равна на нормата на печалбата за производство и продажба при обичайни търговски условия, на сходния продукт на вътрешния украински пазар. Тя се изчислява на база на данните, предоставени от дружеството, в отговора му на въпросника и може да се провери.
3.5.4. Експортна цена
(129)
Две групи производители износители са реализирали по-голяма част от своите продажби за износ чрез свързано търговско дружество в трета страна. Експортната цена за тези две групи производители износители е установена на база на цените за препродажба на свързаното търговско дружество на първите независими купувачи от Общността, с изключение на няколко сделки, съответстващи на преки продажби на тези производители износители за независими купувачи в Общността. В последния случай, експортната цена е установена като реално платената или подлежаща на плащане цена за продукта, при продажбата ѝ за износ от Украйна към Общността.
(130)
Друг един производител износител е реализирал всичките си продажби на независими клиенти в Общността. Експортната цена е била установена следователно, както е описано в съображение 46, на основата на реално платената или подлежаща на плащане цена за продукта при неговата продажба за износ от Украйна за Общността.
3.5.5. Сравнение
(131)
Когато това е било обосновано, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, са правени корекции, във връзка с рабати за транспорт, застраховки, заготовка, товарене и допълнителни разходи, както и разходи за кредит и комисионни.
(132)
За двете групи производители износители, реализирали по-голяма част от продажбите чрез посредничеството на свързани търговци на едро, експортната цена е била обект на корекции във връзка с комисионни, съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, когато продажбите са ставали с посредничеството на тези свързани търговци на едро, тъй като те упражняват функции, подобни на тези на брокерите, работещи за комисионна. Равнището на последната е изчислено на база на преки доказателства, свидетелстващи за тези функции. В този контекст, при изчислението на комисионната се отчитат ПОА, понесени от тези свързани търговци за продажбата на разглеждания продукт, произведен от украинските производители, както и разумната норма на печалбата. Последната се базира на среднопретеглената стойност от нормите на печалбата за продажби на сходния продукт на независими клиенти, установени при тримата независими вносители в Общността, които са оказали съдействие на разследването и от получените и проверени данни.
(133)
Две групи износители оспориха изчислението, извършено от Комисията и изтъкнаха, че използваната норма на печалбата за тази корекция е прекомерна. Една група износители изтъкна, че един от независимите вносители внася и препродава само една разновидност на тръбите, която не се продава в Общността от украинския износител. Освен това, двете групи износители оцениха средната норма на печалбата, изчислена на основа на данните, предоставени от тримата оказали съдействие независими вносителя в Общността, като неоснователна, поради факта, че среднопретеглената норма на печалбата, така както е изчислена, е по-висока от целевата печалба на производството на Общността.
(134)
В тази връзка е уместно да се отбележи, че твърдението, според което използваната норма на печалбата за извършване на корекциите е по-висока от целевата печалба на производството на Общността, не е съобразно. Двете норми на печалба са установени в различен контекст и служат на различни цели. Освен това, това нищо не доказва, че използваната норма на печалбата не е основателна. В настоящия случай, следва да се отбележи, че използваната норма на печалбата се базира на проверена информация, предоставена от оказалите съдействие дружества и се отнася за ПР. Освен това, не не бяха представени доказателства за начина, по който видовете на сходния продукт, продавани от тези дружества, оказали съдействие, са манипулирали изчислението на норма на печалбата. При тези обстоятелства, корекцията, извършена съгласно член 2, параграф 10, буква и) за продажбите, реализирани с посредничеството на свързано търговско дружество, остава валидна.
(135)
Освен това, в резултат на коментари, направени от някои износители, бяха отстранени редица технически грешки и вследствие на това дъмпинговият марж беше преизчислен.
3.5.6. Дъмпингов марж
(136)
При сравнението между нормална стойност и експортна цена се установи наличието на дъмпинг. Дъмпинговите маржове, в тяхното процентно изражение от цената CIF за внос франко граница на Общността, преди освобождаване от митница, бяха определени както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
(137)
Тъй като равнището на сътрудничество се оказа високо (повече от 80 % от износа на разглеждания продукт от Украйна към Общността) и нищо не сочеше, че някой от производителите износители съзнателно се е въздържал от сътрудничество, остатъчният дъмпингов марж за всички останали износители в Украйна беше определен на същото равнище, като този, установен за оказалия съдействие производител износител, CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist, а именно 25,7 %.
4. ВРЕДА
4.1. Продукция на Общността
(138)
В рамките на Общността е известно, че разглежданият продукт се произвежда от осемте производители, депозирали жалбата. Тези производители се намират в Германия, Италия, Франция и Австрия; те представляват 62 % от продукцията на Общността, което в рамките на ПР е достигнало 2 618 771 тона.
(139)
В момента на започване на процедурата имаше още дванадесет известни производители от Общността, които бяха част от жалбоподателите. Тези производители бяха с местонахождение в Обединеното кралство, Полша, Чешката република, Швеция, Италия и Словакия. Други непознати производители от Общността към момента на започване на разследването и основно установени в новите държави-членки също бяха запитани. Само двама от тези производители предоставиха основни данни за продукцията и продажбите на сходния продукт за разглеждания период. На тази основа продукцията на Общността на сходния продукт възлезе на 2 618 771 тона в ПР.
4.2. Производство на Общността
(140)
Жалбата се поддържаше от следните производители от Общността:
-
Dalmine S.p.A., Bergamo, Италия
-
Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Германия
-
Tubos Reunidos S.A., Amurrio, Испания
-
Vallourec & Mannesmann France S.A, Boulogne Billancourt, Франция
-
V&M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Германия
-
Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Австрия.
(141)
Шестимата оказали съдействие производители на Общността, които са в основата на жалбата, представляват 57 % от продукцията на Общността на разглеждания продукт; т.е. те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(142)
Следва да се отбележи, че един от производителите жалбоподатели (Dalmine) e свързан с оказалите съдействие румънски производители износители (Silcotub) и е внасял разглеждания продукт, произведен от последния. Направена беше проверка дали този внос е малка част от общия обем продукция на Dalmine и му служи предимно за попълване на продуктовата гама. На тази основа беше решено, че тази свързаност не е от такова естество, че да изключи този производител на Общността от определението за производство на Общността.
4.3. Потребление на Общността
(143)
Потреблението на Общността беше определено на основата на обема на продажбите на пазара на Общността от петимата производители износители от извадката и на всички други производители в Общността, които предоставиха данни по този повод, както и на вноса с произход от всички трети страни, регистрирали според Евростат продукти от съответните кодове по КН.
(144)
На база на тези данни стана ясно, че през разглеждания период, между 2001 г. и 2004 г. потреблението е спаднало с 8 %, като от 2 149 024 тона е станало 1 985 361 тона. Първоначално потреблението е намаляло значително, с 14 % между 2001 г. и 2002 г.; после през 2003 г. се е стабилизирало, след което, през 2004 г., се е възстановило и окончателно се е установило на 1 985 361 тона. Потреблението на безшевни тръби е свързано с общите икономически насоки и по-специално с развитието на нефтения и газовия отрасли. Увеличаването на потреблението през ПР може да се обясни с факта, че високите цени на нефта и газа през 2004 г. са дали тласък на инвестициите в бранша, като са увеличили търсенето за някои видове безшевни тръби.
Таблица 1
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Потребление на Общността (в тонове)
2 149 024
1 855 723
1 851 502
1 985 361
Индекс
100
86
86
92
4.4. Внос на безшевни тръби от заинтересованите страни
(145)
Комисията проучи дали последствието от вноса на безшевни тръби с произход от Хърватска, Украйна, Румъния и Русия следва да бъдат предмет на кумулативна оценка, съгласно член 3, параграф 4 от основния регламент.
(146)
Както е посочено по-горе, настоящото разследване сочи, че средният дъмпингов марж, установен за всяка от четирите заинтересовани страни, е по-висок от минималния праг според определението от член 9, параграф 3 от основния регламент и обемът на вноса на всяка от тези страни не е незначителен, по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент (техните респективни пазарни дялове възлизат на 1,3 % за Хърватска, 4,3 % за Румъния, 4,6 % за Украйна и 11,3 % за Русия за ПР.
(147)
Обема на вноса се увеличи за всички заинтересовани страни, с изключение на Украйна, чийто внос остана на високо равнище през разглеждания период. Тенденциите за цените на вноса са еднакви при всички заинтересовани страни, с леко потискане на вносните цени по отношение на цените на производството на Общността. Средните равнища на цените на вноса на заинтересованите страни са без изключение значително по-ниски от ценовите равнища на производството на Общността. Цените на вноса с произход от Хърватска, Украйна и Румъния са общо взето на същите равнища. За Русия равнищата на цените са чувствително по-ниски; това положение може да бъде обяснено обаче с факта, че износът за Общността засяга широка гама от различни продукти. Както е посочено и по-горе, беше установено, че разглежданият продукт, внасян от четирите страни и сходния продукт, произвеждан и продаван от производството на Общността е със същите основни технически, физически и химически характеристики и има същите крайни предназначения. Освен това, всички продукти се продават с помощта на същите дистрибуторски вериги на същите клиенти и конкуренцията между тях е ясно очертана.
(148)
Въз основа на предходното беше заключено, че всички условия, оправдаващи кумулативната оценка на вноса на безшевни тръби с произход от четирите заинтересовани страни са изпълнени.
(149)
Някои украински и румънски производители износители изтъкнаха, че за целите на анализа на вредата и на причинната връзка, вносът с произход от техните страни не следва да се акумулира с този от другите страни, които са обект на разследването, тъй като тенденциите относно обемите на вноса са различни. В тази връзка следва да се отбележи, че тенденциите за вноса са само един от многото параметри, разглеждани в този контекст. Фактът, че равнищата на вноса за различните страни са различни, не представлява достатъчен аргумент за декумулация. В действителност, общите черти на вноса на четирите страни, обект на разследването, са описани в съображение 147. На тази основа и при липса на каквито и да било нови индикации за липса на конкуренция, не е възможно да се разграничат последствията от вноса за тези четири страни на базата на съответните тенденции относно обема. Напротив, описаните по-горе сходства са основание за кумулативна оценка.
(150)
В настоящия случай се установи, че за всички четири страни, включително Украйна и Румъния, от една страна внасяните продукти и от друга страна продуктите, произвеждани в Общността показват еднакви основни физически и/или химически характеристики (виж съображение 39 по отношение на сходните продукти). Освен това, вносът с произход от всяка от тези четири страни е значителен, тъй като надхвърля минималния праг, определен с член 5, параграф 7 от основния регламент. За целта следва да се отбележи, че вносът с произход от Украйна и Румъния представлява пазарен дял съответно над 4,5 % и над 4,3 %. И накрая и в допълнение на горепосочените аргументи, вносът с произход от всичките четири страни става на значително потиснати цени в сравнение с цените на производството на Общността (ножицата е между 22 % и 43 %), потискането на цените за вноса от Украйна и Румъния по отношение на производството на Общността достига ножица от съответно 36 % и 22 % (виж по-долу). Въз основа на предходното следва, че за целите на анализа на вредата и на причинната връзка, са налице всички условия, оправдаващи кумулиране на вноса с произход от четирите страни, които са обект на разследването. Следователно искането за декумулация беше отхвърлено.
(151)
Обемът на вноса с произход от четирите страни се увеличи, като от 304 268 тона през 2001 г. достигна 426 186 тона през ПР. Съответстващият му пазарен дял нарасна, като от 14,2 % през 2001 г. достигна 21,5 % през ПР. Това нарастване следва да се впише в контекста на спадащо потребление.
Таблица 2
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Внос (в тонове)
304 268
307 441
342 626
426 186
Индекс
100
101
113
140
Пазарен дял
14,2 %
16,6 %
18,5 %
21,5 %
(152)
Между 2001 г. и ПР среднопретеглената цена на вноса на безшевни тръби с произход от четирите страни се увеличи с 16 %, като от 433 EUR на тон достигна 501 EUR на тон. Между 2001 г. и 2002 г. цените първо леко спаднаха с 3 %, т.е. от 433 EUR на 418 EUR. През 2003 г. те отново спаднаха на 397 EUR, след което се покачиха рязко и достигнаха 501 EUR, равнище значително надвишаващо това от 2001 г. Нарастването на цените през ПР може да се обясни основно с нарастването на разходите за суровини.
Таблица 3
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Среднопретеглена цена CIF франко граница на Общността
(EUR/тон)
433
418
397
501
Индекс
100
97
92
116
(153)
За определяне на подбиването на цените, Комисията анализира данните, отнасящи се за ПР. Разглежданите продажни цени на производството на Общността бяха цените, практикувани по отношение на независими клиенти, с корекция при необходимост на равнище франко завод, т.е. цените невключващи рабати и отстъпки, без включени транспортни разходи в Общността. Цените за различните безшевни тръби, представени във въпросниците бяха сравнени с продажните цени, практикувани от износителите, без рабатите и с корекции, когато е приложимо, на равнище CIF франко граница на Общността, с отчитане на антидъмпинговите мита и последващите разходи по вноса.
(154)
За изчисляване на маржа на средно претегленото подбиване на цените бяха отчитани експортните цени на оказалите съдействие производители и данните на Евростат. През ПР този марж беше установен на 43 % за Русия, 36 % за Украйна, 22 % за Румъния и 26 % за Хърватия.
4.5. Положение на производството на Общността
(155)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, разглеждането на отражението на дъмпинговия внос върху производството на Общността включва оценка на всички икономическите фактори и показатели, които са оказвали въздействие през разглеждания период
(156)
Обемът на продукцията следваше тенденция, сходна с тази на потреблението, макар че спада от 2002 г. и 2003 г. и подема през ПР бяха по-слабо изразени в относително изражение от подема на потреблението за същите периоди. Между 2001 г. и 2002 г. производството намаля с 21 %, като от 1 495 278 тона през 2001 г. стигна 1 174 414 тона през 2002 г. През 2003 г. обемът на продукцията достигна само три четвърти от обема, произведен през 2001 г. Въпреки това, следвайки в това отношение подобрението на търсенето поради инвестициите, реализирани в нефтената и газовата промишленост през ПР, обемът на продукцията се повиши и достигна 1 290 258 тона в ПР.
Таблица 4
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Продукция (в тонове)
1 495 278
1 174 414
1 126 188
1 290 258
Индекс
100
79
75
86
(157)
Производствения капацитет беше определен на база на номиналния капацитет за производствена единица на производството на Общността, като се отчитаха прекъсванията на производство, както и факта, че в някои случаи, една част от капацитета беше използван за производството на други продукти на същите производствени линии.
(158)
Производственият капацитет за безшевни тръби остана стабилен през разглеждания период. Въпреки това, степента на използване на мощностите спадна с 12 процентни пункта - от 87 % на 75 % вследствие на спада на обема продукция. Нарасналото използване на мощностите през ПР е в резултат от нарасналия обем на продукцията през същия период в среда на стабилен производствен капацитет.
Таблица 5
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Производствен капацитет
(в тонове)
1 722 350
1 717 919
1 709 605
1 709 078
Индекс
100
100
99
99
Степен на използване на мощностите
87 %
68 %
66 %
75 %
(159)
Що се отнася до запасите, по-голяма част от продукцията се реализира за задоволяване на поръчки. Затова, при наблюдаваното през разглеждания период увеличение на запасите с 13 %, беше счетено, че в настоящия случай запасите не представляват представителен показател за оценка на вредата.
Таблица 6
2001 г.
2002 г.
2003 г.
2004 г. (ПР)
Запаси (в тонове)
95 032
100 471
90 979
107 521
Индекс
100
106
96
113
(160)
Между 2001 г. и ПР реализираните инвестиции за производството на сходния продукт са намалели от 66 852 644 EUR на 26 101 700 EUR и са направени с единствена цел запазването на производствените мощности на сегашното им равнище, а не с цел увеличаване обема на продукцията.
Таблица 7
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Инвестиции (EUR)
66 852 644
56 581 829
45 518 515
26 101 700
Индекс
100
85
68
39
(161)
Беше установено, че продажбите на производството на Общността на свързани клиенти са извършени на пазарни цени; следователно при анализа на продажбите и пазарния дял на производството на Общността тези продажби бяха взети предвид.
(162)
Обемът на продажбите на безшевни тръби на пазара на Общността от 862 054 през 2001 г. достигна 725 145 тона през 2002 г., т.е. спад с 16 %, след което, през 2003 г., спадна на 683 985 тона, когато търсенето беше на изключително ниско равнище според производството на Общността. През ПР продажбите се възстановиха и достигнаха 729 555 тона, равнище, което все още е доста по-ниско това от 2001 г.
(163)
Докато общият обем продажби на безшевни тръби на пазара на Общността спадна с 15 % между 2001 г. и ПР, в същото време потреблението в Общността намаля само с 8 %, така че производството на Общността загуби 3 процентни пункта от пазарния дял. В действителност пазарният дял намаля от 40,1 % през 2001 г. на 36,7 % през ПР.
Таблица 8
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Продажби в Общността (в тонове)
862 054
725 145
683 985
729 555
Индекс
100
84
79
85
Пазарен дял
40,1 %
39,1 %
36,9 %
36,7 %
(164)
Средната продажна цена на производството на Общността нарасна с 10 % за разглеждания период, вследствие на покачване на разходите за суровини, което се отрази на цялата промишленост.
(165)
След нарастване с 4 % на средните цени, от 672 EUR през 2001 г. на 701 EUR през 2002 г., цените спаднаха до своето най-ниско пределно ниво от 651 EUR през 2003 г., след което отново значително нараснаха през ПР и достигнаха 736 EUR.
(166)
За производството на безшевни тръби производството на Общността използва като суровини, в зависимост от производствения процес, било скрап, било заготовки и слитъци. Суровините съставляват определяща компонента за разходите за единица продукция на безшевни тръби и са с пряко въздействие върху развитието на продажните цени. Ако през 2001 г. и през 2002 г. суровините са представлявали 35 % от общите разходи за единица продукция при безшевните тръби на производството на Общността, тази стойност е достигнала 38 % през 2003 г. и 47 % през ПР.
(167)
В действителност стана ясно, че средните цени на суровините силно са нараснали през 2004 г., което се е отразило на по-високите продажни цени на производството на Общността и на по-високите цени на вноса.
Таблица 9
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Среднопретеглена цена (EUR/тон)
672
701
651
736
Индекс
100
104
97
110
(168)
През разглеждания период средно претеглената рентабилност на производството на Общността, изчислена върху нетния оборот силно намаля, от 3 % през 2001 г. на 10 % през ПР. Развитието на рентабилността не следва това на стойността за реализация. Рентабилността на разглеждания продукт в действителност беше по-негативна през ПР, отколкото през предходните три години, докато продажбите в действителност нараснаха през ПР по отношение на нивата от 2002 г. и 2003 г. Това развитие се обяснява с факта, че увеличението на цените на суровините не се е отразило изцяло върху крайните потребители, поради ниските равнища на цените на вноса от заинтересованите страни.
Таблица 10
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Норма на печалба преди облагане
3 %
-9 %
-5 %
-10 %
(169)
През ПР производството на Общността генерира отрицателен паричен поток, възлизащ на -16 735 140 EUR. Ликвидността за производството на Общността достигна изключително отрицателно равнище през 2003 г., след което положението малко се подобри, без обаче да се върне към положително равнище. Необходимо беше паричният поток да се изчислява на база на нетната печалба преди облагане на продукта, продаван във и извън Общността. Докато през 2002 г. тя е била положителна (26 млн. EUR), през 2003 г. тази печалба се е трансформирала в значителна нетна загуба (-86 млн. EUR), което обяснява значителното намаляване на паричния поток между 2002 г. и 2003 г. Тенденцията на паричният поток не следва тенденцията на рентабилността, тъй като амортизациите, традиционно високи при този тип капиталоемка продукция, са спаднали от 51 795 853 EUR през 2002 г. на 48 276 850 EUR през 2003 г., за да нараснат отново на 58 820 712 EUR през ПР. Въпреки това паричния поток остава отрицателен за ПР.
Таблица 11
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Паричен поток (EUR)
68 221 405
83 464 355
-35 612 924
-16 735 140
Индекс
100
122
-52
-25
(170)
Възвръщаемостта на собствения капитал се изчисли, като нетната печалба преди облагане от сходния продукт, продавана във и извън Общността, се изрази в процент от балансовата стойност на основните средства, отпуснати за сходния продукт, продавана във и извън Общността. Негативното развитие на този показател след 2001 г. се обяснява от една страна със спада на инвестициите в сходния продукт от 2001 г. до ПР и от друга страна, с факта, че печалбата преди данъци от сходния продукт, продаван във и извън Общността, която през 2001 г. и 2002 все още е била положителна, през 2003 г. става отрицателна. Макар и да се е подобрила през ПР по отношение на 2003 г., възвръщаемостта на собствен капитал е била - 11 % за ПР. За изчислението на тази възвръщаемост, използваната печалба е тази, реализирана от производството на Общността за тези продажби както на вътрешния пазар, така и за износ, тъй като активите, използвани за тези два търговски канала е невъзможно да бъдат разграничени.
Таблица 12
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Възвръщаемост на собствения капитал
10 %
6 %
-18 %
-11 %
(171)
С изключение на едно дружество, производството на Общността не е изтъквало и от никъде не е видно, че производството на Общността е срещало проблеми при привличане на капитали за дейностите си. Затова е счетено, че производството на Общността като цяло е било в състояние да привлича капитали за своите дейности през целия разглеждан период.
(172)
Заетостта при производството на Общността е спаднала с 13 %, а разходите за труд с 9 % за разглеждания период.
Таблица 13
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Работна ръка
6 058
5 424
5 276
5 245
Индекс
100
90
87
87
Разходи за труд (EUR/година)
275 296 896
251 059 144
244 153 692
249 190 971
Индекс
100
91
89
91
(173)
Изчислена като годишна продукция за единица работна ръка, производителността достига същото равнище през ПР, каквото е било равнището през 2001 г., след като е претърпяла спад през 2002 г. и 2003 г.
Таблица 14
2001 г.
2002 г.
2003 г.
ПР
Производителност (тонове/единица работна ръка)
247
217
213
246
Индекс
100
88
86
100
(174)
Докато потреблението в Общността е намаляло с 8 % между 2001 г. и ПР, обемът на продажбите на производството на Общността за независими и свързани клиенти е намалял с 15 %. Затова пък пазарният дял на вноса с произход от четирите заинтересовани страни се е увеличил със 7,3 процентни пункта. От тук нататък, продажбите на производството на Общността са спаднали значително повече от потреблението в рамките на разглеждания период.
(175)
Предвид обема и цените на вноса с произход от четирите заинтересовани страни, влиянието на мащаба на действителния дъмпингов марж върху производството на Общността не може да бъде счетено за незначително.
(176)
Както се доказва от горния анализ на показателите за вредата, икономическото и финансово състояние на производството на Общността не се е подобрило след установяването на антидъмпинговите мерки върху вноса от някои страни на разглежданият продукт с произход от Русия и Румъния през 1997 г. и от Хърватска и Украйна през февруари 2000 г. Те показват също така, че Общността остава в деликатно и нестабилно състояние.
4.6. Заключения относно вредата
(177)
Анализът на показателите за вредата показа, че положението на производството на Общността се е влошило значително след 2001 г. и е достигнало най-ниското си равнище през 2003 г. През ПР показателите сочат подобрение по отношение на изключително лошото положение от 2003 г. Това подобрение през ПР може да се обясни с по-доброто общо положение на пазара и по-конкретно с ръста на търсенето на безшевни тръби, във връзка с нефтената и газовата промишленост. Въпреки това, производството на Общността е далече от възвръщане на равнището от 2001 г., т.е. от преди нарастването на дъмпинговия внос. За целта е уместно да се отбележи, че повишаването на продажната цена, наблюдавано през ПР, не беше достатъчно, за да отрази напълно нарастването на разходите за суровини, както и за подобряване на положението на производството на Общността.
(178)
Вярно е, че на пръв поглед, някои показатели на вредата, демонстрират стабилност (способност за привличане на капитали, заетост) или дори положително развитие (средни продажни цени). Въпреки това, по-голяма част от показателите за вреда (например рентабилността, инвестициите, производството и обема на продажбите) са се оказаха недвусмислено отрицателни през разглеждания период, макар и да бележат леко подобрение през ПР по отношение на предходната година. Въпреки това, подобрението не промени общото състояние, като се има предвид, че най-основните показатели останаха отрицателни.
(179)
Що се отнася до положителното развитие на цените, нарастването на цените през ПР не може да бъде приписано на подобряването на положението на производството на Общността, а по-скоро е обикновено последствие от увеличаването на цените на суровините. Освен това, горепосочените фактори, сочещи стабилност на положението не отразяват истинското положение на производството на Общността. В действителност, поради изключително отрицателното развитие на показателите, свързани с печалбата, дори жизнеспособността на производството е заплашена, ако средносрочно или дори в по-кратки срокове не се вземат мерки за противодействие на положението.
(180)
След оповестяването на окончателните заключения, някои производители износители изтъкнаха, че производството на Общността не е претърпяло значителна вреда през ПР. Изтъкнат беше аргументът, че данни, които са публично достояние, сочат, че производството на Общността е било в добро финансово положение и че неговите продажби и рентабилност са следвали положителна тенденция през ПР.
(181)
Следва да се отбележи, че някои от производителите на Общността действително са регистрирали положителни годишни финансови резултати за ПР, че са увеличили обема на своите продажби и са реализирали печалби. Въпреки че общото финансово положение на някои производители от Общността е било благоприятно през ПР, анализът следва да се базира на финансовите характеристики на производството на Общността що се отнася до производството и продажбите на пазара на Общността на сходния продукт. Тъй като сходния продукт не се зачита за цялостния обем на продукцията на производството на Общността, нито за всичките продажби в Общността се заключава, че въпреки добрата обща характеристика на някои от производителите на Общността на безшевни тръби, съществува значителна вреда по отношение на сходния продукт, продаван в Общността.
(182)
Въз основа на предходното беше направено заключението, че производството на Общността е претърпяло значителна вреда по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
5. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(183)
Съгласно член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията проучи дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от въпросните страни е предизвикал като последствие вреда за производството на Общността, която може да бъде счетена за значителна. Познатите фактори, различни от дъмпинговия внос, които в същия момент биха могли да причинят вреда на производството на Общността също бяха проучени, за да може евентуалната вреда, причинена от други фактори, да не бъде приписана на дъмпинговия внос.
5.2. Последствия от дъмпинговия внос
(184)
Вносът с произход от четирите заинтересовани страни нарасна през разглеждания период с 40 % като обем и със 7,3 процентни пункта като пазарен дял. В същото време, средните цени на същия този внос бяха с 32 % по-ниски от средните цени на производството на Общността за ПР. Нарастването на цените на дъмпинговия внос, установено през ПР, е само обикновено отражение от нарастването на разходите за суровини. Значителното нарастване на обема на вноса с произход от четирите заинтересовани страни и разрастването на техния пазарен дял през разглеждания период, при цени значително по-ниски от тези на производството на Общността, съвпадат с влошаването на общото финансово положение на последното през същия период.
(185)
Единичните цени на производството на Общността също нараснаха до 10 % през разглеждания период Въпреки това, тези цени бяха подценени и дори не успяха да покрият голямото увеличение на разходите за суровини, както сочи значителното равнище на загубите, претърпени от производството на Общността.
(186)
Въз основа на предходните съображения става ясно, че вносът на ниски цени с произход от четирите заинтересовани страни е изиграл определяща роля за влошаването на положението на производството на Общността, което се отразява по-специално в недостатъчното увеличение на продажната цена, намаляването на производството, на обема на продажбите и на пазарния дял, спада на рентабилността и съкращаването на инвестициите.
5.3. Последствия от други фактори
(187)
Потреблението от Общността е намаляло с 8 % за разглеждания период. Въпреки това, намаляването на потреблението само по себе си не може да се счита като причина за положението, свързано с вреда за производството на Общността, тъй като продажбите ѝ са намалели още повече отнесено към потреблението през разглеждания период (съответно -16 % и -14 % между 2001 г. и края на ПР). Освен това беше показано, че вносът с произход от разглежданите страни се е увеличил през разглеждания период и че той си е присвоил пазарните дялове, загубени от производството на Общността. Спадът на потреблението следователно не може да бъде считан за определяща причина за вредата, претърпяна от производството на Общността.
(188)
Според Евростат и информацията, събрана по време на разследването, основните страни, от които идват вносните безшевни тръби са Япония, Аржентина и Съединените американски щати.
(189)
Вносът с произход от Япония е нараснал на 52 960 тона през 2001 г. и е намалял с 34 % до 34 857 тона през разглеждания период. Пазарният дял на вноса от Япония на разглеждания продукт е нараснал на 2,5 % през 2001 г., след което е спаднал с 1,8 % през ПР. Вносът от Япония е извършван на цени, поне двойни на тези на производството на Общността. Затова се счита, че вносът с произход от Япония няма отрицателно въздействие върху положението на производството на Общността.
(190)
Вносът с произход от Аржентина се е увеличил с 52 % като от 30 962 тона през 2001 г. е достигнал 46 918 тона през ПР. От 2001 г. до ПР пазарният дял на Аржентина е нараснал с един процент, от 1,4 % на 2,4 %. За целия разглеждан период, цените на вноса с произход от Аржентина са останали на много по-високо равнище от това на четирите разглеждани страни. Средната цена CIF на тон внос от Аржентина възлиза на 660 EUR, срещу 501 EUR за четирите заинтересовани страни. В анализа се отчита факта, че един производител от Общността е бил свързан с производител износител, установен в Аржентина. Въпреки това беше доказано, че безшевните тръби, внасяни от този производител от Общността чрез свързаното му дружество в Аржентина нито като количество, нито като цена са били определящ фактор за вредоносното положение на този производител от Общността и върху производството на Общността като цяло.
(191)
Що се отнася до Съединените щати, статистиката на Евростат показва, че пазарният дял на вноса на безшевни тръби с произход от тази страна е нараснал от 0,6 % през 2001 г. на 1,8 % през ПР. Средните продажни цени на американския продукт в началото на разглеждания период бяха около 2 414 EUR на тон, т.е. почти четири пъти над тези на производството на Общността; след това те рязко намаляха със 77 % като достигнаха 797 EUR на тон през ПР, надминавайки все още тогавашните цени на Общността с 8 %. Следователно, въпреки повишения внос с произход от Съединените щати, те не могат да се считат за определяща причина за вредата, претърпяна от производството на Общността.
(192)
Беше изтъкнато, че вносът с произход от Аржентина и от Съединените щати е нараснал много от 2001 г. нататък и че общият им пазарен дял надхвърля 4 % в ПР и че цените на американския внос остават по-ниски от фактурираните от производителите износители от три от четирите заинтересовани страни.
(193)
Твърдението, според което цените на САЩ са по-ниски от тези, фактурирани от три от четирите заинтересовани страни не е подкрепено с факти. Общо казано, беше заключено, че по отношение по-специално на тяхното високо ценово равнище, тези сделки на внос не могат да се считат като определяща причина за вредата.
(194)
Един производител износител изтъкна, че дейностите на Общността се отнасят единствено до производството и продажбата на категориите от високата гама продукти (тръби OCGT), които се конкурират с вноса от Япония, Аржентина и Съединените щати. Беше приведен аргументът, че вносът с произход от тези три страни представлява като цяло, увеличение на пазарния дял с 1,5 процентни пункта между 2001 г. и ПР и че по-скоро той е заел мястото на безшевните тръби, произвеждани от производството на Общността, отколкото безшевните тръби, внасяни от Русия и Украйна.
(195)
Констатирано бе, че дори и да акцентира в по-голяма степен върху производството на продукти от високата гама, производството на Общността продължава да произвежда в значителни количества и всички различни продукти от ниската гама. Факт е, че тръбите OCGT представляват само малка част от дейността на производството на Общността, 5 % от общия обем и 7 % от сумата на продажбите на сходния продукт на пазара на Общността за ПРто. Нарастването на сумарния пазарен дял на Япония, Аржентина и Съединените щати с 1,5 %, т.е. от 4,5 % през 2001 г. на 6,0 % през ПР, се свързва, когато е приложимо, само в много малка степен със силно изразената загуба на пазарен дял, от 40,1 % на 36,7 % за производството на Общността през същия период. Следователно, твърдението, според което вносът с произход от тези три страни е станал повод за значителна вреда, претърпяна от производството на Общността, беше отхвърлено.
(196)
Един производител износител подчерта, че службите на Общността са пропуснали да вземат под внимание въздействието на вноса на безшевни тръби с произход от новите държави-членки. Беше изтъкнато, че по-рано е било констатирано, че този внос, основно с произход от Словакия, се е реализирал в Общността на вредоносни дъмпингови цени за производството на Общността. Този внос е бил обект на антидъмпингови мита, които са отпаднали вследствие на разширяването, станало в средата на ПР. Също така е било декларирано, че този внос е станал причина за загуба на пазарен дял от производството на Общността.
(197)
Въпреки това е уместно да се отбележи, че обемът продажби на производството на Общността и на другите европейски производители (включително Словакия) е намалял съответно с около 133 000 и 112 000 тона между 2001 г. и 2004 г., докато в същото време вносът с произход от четирите заинтересовани страни се е увеличил с около 120 000 тона (13).
(198)
Що се отнася до вноса от Словакия отпреди разширяването, не може да се твърди, че той е носел вреда за производството на Общността между 2001 г. и датата на присъединяването (1 май 2004 г.), като се има предвид, че той е бил обект на антидъмпингово обмитяване, което възстановява условията на безупречна конкуренция с производството на Общността. Не се приема, че евентуалния ефект на тези продажби върху вътрешния пазар на ЕС с 25 члена, считано от 1 май 2004 г., би могъл да обърне заключенията по отношение на вредата или да наруши причинната връзка между дъмпинговия внос с произход от четирите разглеждани страни и вредата, претърпяна от производството на Общността. В действителност един анализ на вноса на разглежданият продукт на пазара на Общността с произход от Словакия преди и след разширяването, основаващ се на данните от Евростат, показва, че през годината на присъединяване този внос в останалата част от пазара на Общността (ЕС-24) се е увеличил със 7 % или с 5 911 тона по отношение на годината на присъединяване. Това нарастване като обем е твърде малко в сравнение с развитието на вноса с произход от четирите заинтересовани страни.
(199)
Въз основа на предходното беше направено заключението, че пазарният дял на производството на Общността не е намалял поради конкуренция вътре в Общността.
(200)
Вследствие на това, аргументът, според който конкуренцията вътре в Общността може да обясни загубата на пазарен дял от производството на Общността, беше отхвърлен.
(201)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения, един производител износител изрази мнение, че не е отчитан цикличния характер на пазара на стомана, както го налага член 3, параграф 7 от основния регламент.
(202)
В тази връзка е уместно да се отбележи, че този производител износител не е привел никакво доказателство в подкрепа на твърдението, според което, цикличният характер на пазара на стомана е в основата на вредоносното положение на производството на Общността. Наред с това следва да се подчертае, че цикличният характер на пазара на стомана би трябвало да повлияе едновременно и на производството на Общността и на производителите износители. Следователно един цикъл в посока намаляване на пазара на безшевни тръби, за който се претендира, че оказва отрицателно въздействие върху положението на производството на Общността, би трябвало да има същото въздействие върху обема на вноса на безшевни тръби. Обемът на вноса с произход от четирите заинтересовани страни следва т.е. да намалее. Противно на това, както е обяснено и в съображение 151, акумулирания обем на вноса с произход от четирите заинтересовани страни нараства ежегодно в периода между 2001 г. и 2004 г. Следователно не може да се счита, че цикличният характер на пазара на стоманата е в основата на вредата, претърпяна от производството на Общността.
(203)
Едно дружество съобщи, че падането на курса на щатския долар спрямо еврото между 2001 г. и ПР би могло да повлияе върху положението на производството на Общността, но не представи доказателство, че тези колебания в обменния валутен курс действително са оказали отрицателно въздействие върху характеристиките на тази промишленост. При липса на каквато и да било доказателствена информация, сочеща, че вредоносното положение на производството на Общността е повлияно от поскъпването на еврото по отношение на долара, беше направено заключението, че колебанията на валутния курс не засягат причинната връзка между дъмпинговия внос и вредоносното положение на производството на Общността. Освен това, анализът на производството на Общността се основава на финансовата характеристика на сходния продукт, произвеждан и продаван на пазара на Общността. Тъй като основната част от продажбите на сходния продукт на пазара на Общността е фактурирана в евро и основните производствени разходи също са в евро, колебанията на обменният валутен курс по никакъв начин не могат да имат решаващо въздействие върху вредоносното положение на производството на Общността.
(204)
Като се има предвид горепосоченото развитие на обеми, цени и пазарен дял на вноса с произход от трети страни, беше направено заключението, че значителната вреда, претърпяна от производството на Общността не може да се отдаде на този внос.
(205)
Двама производители износители изтъкнаха аргумента, че спадът на рентабилността е резултат от повишаване на разходите за суровини и може да е свързан с дъмпинговия внос с произход от заинтересованите страни. В действителност разходите за скрап или заготовки, които са основната суровина за производството на безшевни тръби, са нараснали значително през разглеждания период. Двамата въпросни производители от Общността са доказали, че между последното тримесечие на 2003 г. и последното тримесечие на ПР, цените на скрапа и на заготовките са нараснали съответно на 66 % и на 77 %. Един от производителите на Общността е представил доказателство, че за целия разглеждан период, т.е. от 2001 г. до ПР, цената на скрапа се е удвоила, като от 99 EUR на тон през 2001 г. е достигнала 253 EUR на тон през ПР. Подобно развитие е било разглеждано по отношение и на средната цена на заготовките.
(206)
Въпреки това, значителната вреда, претърпяна от производството на Общността, не се обяснява с нарастването на разходите за суровини като такива, а както е обяснено в съображение 168, от факта, че производството на Общността не е било способно да пренесе това увеличение на разходите върху потребителите. В действителност, тъй като дъмпинговия внос с произход от заинтересованите страни значително подтиска цените на производството на Общността, производството на Общността не е успяло да повиши продажните цени дотолкова, че надлежно да отрази увеличението в разходите за суровини.
(207)
В отговор на оповестените окончателни заключения един производител износител изрази мнението, че е неправилно да се твърди, че в ПР рентабилността е спаднала, поради факта, че производителите на Общността са били неспособни, поради натиска върху цените, упражняван от дъмпинговия внос, да увеличат цените до равнища, които биха им дали възможност да покрият увеличението на разходите за суровини. Според това дружество цената на суровините (скрап) е нараснала с 15,8 % за ПР. Изтъкнат беше аргумента, че цените на дъмпинговия внос са се увеличили повече от цените на суровините.
(208)
Въпреки това, както е посочено по-горе, доказателствата, получени в ПР показват, че увеличението на разходите за суровини на производителите от Общността през ПР са били значително по-високи от твърдените 15,8 %. На основата на предоставените данни от някои производители на Общността се е наблюдавало също така че увеличението на разходите за суровини са надхвърлили увеличението на среднопретеглената цена на безшевните тръби с произход от четирите заинтересовани страни през целия разглеждан период. Вследствие на това, аргументът, според който производителите от Общността не са успели да увеличат своите продажни цени и продажбите им да бъдат на печалба, поради натиска върху цените, упражняван от дъмпинговия внос, беше приет.
(209)
Антидъмпинговите мерки, засегнали продуктите, отговарящи на първоначалното определение, валидно от 1997 г. за Румъния и Русия, не се прилагат от юли 2004 г., от съображения за предпазливост по отношение на антиконкурентното поведение на някои от производителите от Общността в миналото.
(210)
Някои производители износители и вносители поискаха да се проведе разследване за да се определи в каква степен картелът между някои европейски производители би могъл да окаже въздействие върху характеристиките на производството на Общността като цяло.
(211)
В тази връзка беше констатирано, че не е имало никакво застъпване във времето между продължителността на допуснатото нарушение от някои производители на Общността (от 1990 г. до 1995 г., а за някои продукти - до 1999 г.) и разглеждания период (от 2001 г. до 2004 г.), за който се отнася настоящата антидъмпингова процедура. Освен това, разследването не е извело нито едно доказателство, който да дава основание да се твърди, че цените на производството на Общността или други показатели за вреда са били повлияни от каквото и да било антиконкурентно поведение. Въз основа на предходното и при липса на каквато и да било информация или индикация, която да доказва обратното, може да се заключи, че картела между някои производители от Общността отпреди 2001 г. не е оказал никакво въздействие върху вредоносното положение на производството на Общността през разглеждания период.
(212)
В отговор на оповестяването на окончателните заключения, един производител износител е подчертал, че службите на Комисията са пропуснали да проучат потенциалните последствия от връщането на производството на Общността към нормалните условия на конкуренция след преустановяването на картелното поведение пред 1999 г. Беше изтъкнат аргумента, че застъпването във времето между картелното поведение и периода, обект на настоящата процедура, не е представителен фактор и че службите на Комисията може да са сгрешили в преценката си за вредата и причинната връзка и може по този начин да са нарушили член 3, параграф 7 от основния регламент.
(213)
Следва първо да се подчертае, че само малка част от разглеждания продукт, а именно тръбите OCGT (класифицирани в кодове по КН 7304210020 и 7304291120) са били предмет на картелна процедура. През ПР, обемът на тръбите OCGT, продавани на пазара на Общността е представлявал само 5 % от общия обем продажби на производството на Общността.
(214)
Освен това, двегодишният срок, изтекъл между края на картелното поведение и началото на периода, за който се търси да бъде определено, дали е имало вреда, се счита за достатъчен, за да се върне производството на Общността към нормални условия на конкуренция. При всички случаи положението през ПР е било вредоносно.
(215)
Предвид предходното това искане беше отхвърлено.
5.4. Заключение относно причинната връзка
(216)
Съвпадението между, от една страна, нарастването на дъмпинговия внос с произход от заинтересованите страни, увеличаването на пазарния му дял и констатираното подтискане на цените и от друга страна, очевидното влошаване на положението на производството на Общността, позволява да се направи заключението, че дъмпинговият внос е причината за значителната вреда, претърпяна от производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(217)
Съгласно член 21 от основния регламент беше проучено, дали, независимо от заключенията относно вредоносния дъмпинг, съществуват наложителни причини да се направи заключението, че не е в интерес на Общността да се предприемат мерки в конкретния случай. Вероятното въздействие на евентуални мерки върху всички участващи страни както и последиците от непредприемане на мерки трябва да бъдат взети предвид в тази връзка.
6.1. Производство на Общността
(218)
Вредоносното положение, в което се намира производството на Общността, е резултат от затрудненията, които тя среща в конкурирането на вноса на ниски цени, обект на дъмпинг.
(219)
Беше счетено, че установяването на мерките ще даде възможност на производството на Общността да увеличи обема на своите продажби и пазарния си дял, което би генерирало икономии от мащаба и би ѝ дало възможност да постигне необходимото равнище на печалба, оправдаващо по-нататъшните инвестиции в нейните производствени инсталации.
(220)
При липса на мерки, положението на производството на Общността ще продължи да се влошава. Тя няма да бъде в състояние да инвестира в нови производствени мощности и да конкурира ефективно вноса с произход от трети страни. Ще се наложи някои дружества да спрат производството на сходния продукт и да съкратят персонала си. Следователно беше заключено, че установяването на антидъмпинговите мерки е в съответствие с интереса на производството на Общността.
(221)
Един производител от Общността, който не е част от жалбоподателите и е свързан с производител износител от Румъния подчерта, че производителите от Общността работещи с пълния си производствен капацитет не са в състояние да задоволят голямото търсене на безшевни тръби на пазара на Общността и в трети страни. Дружеството е сметнало, че установяването на митата ще има като последствие дефицит в предлагането на пазара на Общността. Въпреки това, както е уточнено по-горе, разследването показва, че през целия разглеждан период производството на Общността е разполагало със сериозен неизползван производствен капацитет, който би могъл да се използва за производството на разглеждания продукт, така че да отговори на търсенето на безшевни тръби на пазара на Общността.
(222)
Беше изтъкнат и аргумента, че налагането на мерките може да има като последствие ограничаването на конкуренцията на пазара на Общността. Следва да се отбележи, че освен производителите жалбоподатели, съществуват също така и много други големи производители на разглеждания продукт в новите държави-членки, както е посочено в съображение 139. Броят на производителите в Общността се оценява като достатъчно голям, за да гарантира конкуренция на пазара, дори и при налагането на антидъмпингови мерки. Освен това, както е посочено в съображения от 188 до 195, производители от други трети страни (например САЩ) също влизат в конкуренция с производството на Общността с подобни продукти и цени. Следователно се счита, че налагането на мерките няма да препятства на предлагането на безшевните тръби, както и че няма да ограничи конкуренцията на пазара на Общността.
6.2. Интерес на независимите вносители
(223)
Що се отнася до вносителите, само трима независими вносители отговориха на въпросника, след което е извършена инспекция на място при двама от тях. Четвърти независим вносител прие инспекция на място в последващ стадий на процедурата. Обемът на вноса на разглеждания продукт, реализиран от тези четирима вносители представлява 8 % от общия внос в Общността и 3 % от потреблението на Общността.
(224)
Като се има предвид, че по-голямата част от вноса на безшевни тръби в Общността става с посредничеството на вносители, свързани с производителите износители и че по-малко от половината внос идва на пазара на Общността с посредничеството на независими вносители, вносът на четиримата независими вносители може да се счита за представителен за всички независими вносители.
(225)
За един от вносителите, вносът на разглеждания продукт представлява 22 % от общия внос на безшевни тръби и съответната стойност на продажбите е 3 % от общия му оборот през ПР. През този период въпросните продажби са били изключително на печалба. Предвид факта, че по-голямата част от доставчиците на това дружество са установени в Общността или в страни, които не са били засегнати от установяването на антидъмпинговите мита, въздействието им не може да се счита за значително.
(226)
Втори вносител, чиято основна дейност се състои във внос и преработка на безшевни тръби, е внасял всички безшевни тръби от заинтересованите страни и по-специално от Русия. Една малка част от този внос се е отнасял до така наречените „сертифицирани тръби“. Следователно беше счетено, че установяването на мита върху вноса с произход от Русия ще има отрицателно въздействие върху общата дейност и по-конкретно върху рентабилността на това дружество. Въпреки това, тъй като освен този вносители има само още един доставчик на сертифицирани безшевни тръби, много вероятно е, едно евентуално увеличение на цената, поради налагането на антидъмпинговите мита върху продукта, да се отрази на крайния потребител. Наред с другото, това дружество също е способно да направи поне част от своите покупки от местен производител от Общността или да замести част от покупките си с други продукти, различни от разглеждания продукт.
(227)
Двамата други вносители, които оказаха съдействие и чийто обем на вноса представлява също само малка част от общия обем на внос на разглеждания продукт за ПР, сами счетоха, че няма да бъдат засегнати от налагането на митата.
(228)
Поради причините, изложени по-горе се счита, че налагането на антидъмпинговите мита ще засегне вносителите по различен начин в зависимост от тяхното собствено положение. Следователно може да се направи заключението, че налагането на мерките действително е в състояние да повлияе в отрицателна посока върху финансовото положение на някои вносители. Въпреки това, средно претеглено, това последствие не следва да има значително финансово въздействие върху общото финансово състояние на вносителите.
6.3. Интерес на потребителите
(229)
Никой от потребителите на разглеждания продукт не е отговорил на изпратения от Комисията въпросник. Въпреки това, разследването показа, че безшевните тръби се използват основно от строителни и нефтени дружества. Според наличните данни, безшевните тръби са компонент от по-мащабни проекти (котли, тръбопроводи, строителни съоръжения), за които беше заключено, че налагането на антидъмпинговите мерки върху безшевните тръби по всяка вероятност няма да окаже никакво значително въздействие върху разходите на тези потребители, което всъщност обяснява и липсата на сътрудничество от тяхна страна за настоящата процедура.
(230)
Въз основа на предходното и поради липса на каквото и да било доказателство или реакция от потребителските организации, беше направено заключението, че въздействието на предлаганите мерки върху потребителите най-вероятно ще бъде съвсем незначително.
(231)
Следователно се заключава, че няма никаква наложителна причина, свързана с интереса на Общността, която да налага в конкретния случай да не бъдат установени антидъмпингови мерки.
7. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
7.1. Равнище на отстраняване на вредата
(232)
Приемането на антидъмпингови мерки, които да попречат да последващи вреди, причинявани от дъмпинговия внос, е счетено за полезно.
(233)
Мерките следва да се наложат на равнище, достатъчно за отстраняване на причинената вреда от вноса, без да се надхвърля констатирания дъмпингов марж. За изчисляването на необходимия размер на митото за отстраняване вредоносния ефект от дъмпинга, беше счетено, че всяка мярка трябва да дава възможност на производството на Общността да покрива своите производствени разходи и да реализира печалба преди облагане, такава, каквато едно производство от този тип може основателно да очаква в този сектор при условията на нормална конкуренция, т.е. при отсъствие на дъмпингов внос върху продажбата на сходния продукт в Общността. Предвид средната рентабилност, постигната от производството на Общността през 2001 г., беше констатирано, че една норма на печалбата от 3 % върху оборота е минималната възможна, която тази промишленост може да очаква при отсъствието на вредоносен дъмпинг. Необходимото увеличение на цените е определено като се прави сравнение между среднопретеглената вносна цена, използвана за установяване на подтискането на цените за продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Невредоносната цена е получена, като продажните цени на производството на Общността са коригирани с отчитане на реалните загуби/печалби през ПР и е прибавена гореспоменатата норма на печалбата. Всяка разлика в резултат от това сравнение се изразява след това процентно от общата CIF стойност при вноса.
7.2. Окончателни мерки
(234)
Въз основа на предходното беше счетено, че по силата на член 9 от основния регламент, трябва да се наложат окончателни антидъмпингови мита върху вноса на разглеждания продукт на равнището на най-ниския дъмпингов марж или маржа на вредата, съгласно правилото за най-малка митническа ставка.
(235)
Тъй като равнищата на отстраняване на вредата са по-високи от установените дъмпингови маржове, окончателните мерки следва да се базират на последните. Остатъчните дъмпингови маржове са определени за всяка страна на равнището на дружествата с най-висок индивидуален марж.
(236)
Митата, които да се прилагат, изразени в процент от цената CIF франко граница на Общността, преди заплащане на мито, са както следва:
Страна
Дружество
Митническа ставка (%)
Хърватия
Всички дружества
29,8 %
Румъния
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
Всички останали дружества
17,8 %
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
Всички останали дружества
35,8 %
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
Всички останали дружества
25,7 %
(237)
Индивидуалните митнически ставки, конкретни за всяко дружество, уточнени в настоящия регламент са въведени на основата на заключенията от настоящото разследване. Следователно те отразяват положението към времето на разследването по отношение на заинтересованите дружества. Тези митнически ставки (противно на приложимото в национален мащаб мито спрямо „всички дружества“), се прилагат изключително спрямо вноса на продукти, с произход от заинтересованите страни, произведени от цитираните дружества, т.е. от конкретните цитирани правни субекти. Внасяните продукти, произведени от всяко дружество, чието име и адрес не фигурират изрично в диспозитива на този регламент, включително свързаните дружества на изрично цитираните, не могат да се ползват от тези ставки и ще бъдат облагани със ставката, приложима за „всички останали дружества“.
(238)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални антидъмпингови митнически ставки (например, поради промяна в наименованието на субекта или създаването на нови производствени или търговски звена) следва веднага да се отнася до Комисията (14) и да съдържа всички необходими данни, по-специално всички изменения, настъпили в дейността на дружествата, свързани с производството, вътрешните продажби и износа, в резултат от промяната в наименованието или от създаването на новите производствени или търговски звена. Когато трябва, се правят необходимите разпореждания, включително чрез актуализиране на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуална митническа ставка. За да се гарантира правилното прилагане на антидъмпинговата мярка, митото, прилагано на национално равнище, следва да се налага не само на износителите не оказали съдействие, но също така и на дружествата, които не са изнасяли разглеждания продукт в ПР. Въпреки това, последните се приканват, доколкото отговарят на условията на член 11, параграф 4, алинея втора от основния регламент, да депозират молба за преразглеждане по реда на този член, за да може да бъде разгледано тяхното конкретно индивидуално положение.
(239)
Установяването на пределната стойност на CEV от митническите власти на граница на Общността може да стане непряко, чрез проверка на 11 кода по КН, в които са класифицирани продуктите. През целия разглеждан период безшевните тръби с пределна стойност на CEV в рамките на 0,86 са представлявали 99.9 % от целия внос на разглеждания продукт. Следователно е направено заключението, че всички безшевни тръби, внасяни от заинтересованите страни, класифицирани във въпросните 11 кода по КН, следва да се считат за разглеждания продукт, с изключение на много редките случаи, при които, вносителят може да приведе доказателство, че пределната стойност на CEV на внасяните стоки надхвърля стойността 0,86.
7.3. Молба за освобождаване
(240)
Един вносител в Общността на така наречените сертифицирани безшевни тръби поиска дружеството му да не бъде облагано с антидъмпингово мито. Въпреки това, това дружество не е представило никакви основателни причини за да му се разреши такова индивидуално освобождаване. Следва да се отбележи, че този вносител внася безшевни тръби, които са обект на дъмпинг и носи вреда за производството на Общността и че, по тази причина, няма никакво основание да му бъде разрешено индивидуално освобождаване. Освен това е било счетено, че освобождавайки този вносител от антидъмпингово мито, се рискува в голяма степен да бъде предизвикано заобикаляне на мярката. В действителност, тъй като сертифицираните тръби могат да се използват и за серия други приложения, не са на лице достатъчни гаранции, че този внос ще бъде използван единствено в строителството в Италия.
7.4. Молба за частично суспендиране
(241)
След оповестяване на окончателните заключения, един вносител поиска частично суспендиране на обмитяването за период от девет месеца (подновяеми за нов период от дванадесет месеца) на част от вноса на разглеждания продукт, произведен от руския производител износител ТМК, попадащ в код по КН 7304 39 92 и сертифициран от италианското министерство на труда за използване в капиталното строителство в Италия.
(242)
Този вносител изтъкна, че частичното суспендиране се основава на причини от интерес за Общността, съгласно член 14, параграф 4 от основния регламент. Този вносител посочи, че без това частично суспендиране на мярката, той ще трябва да престане да внася сертифицирани тръби и като последствие от това, в Италия ще остане само едно дружество, произвеждащо сертифицирани безшевни тръби, което ще доведе до монополно положение.
(243)
Вносителят изтъкна, че частичното суспендиране на мярката няма да нанесе вреда на твърдения единствен производител от Общността, чийто обем на производство на сертифицирани безшевни тръби покрива приблизително две трети от търсенето на сертифицирани безшевни тръби в Италия. Впрочем вносителят изрази мнение, че едно частично суспендиране на мярката може лесно да се контролира от италианските митнически власти чрез обичайната проверка на сертификационните документи, които следва да се представят на митница при всяка операция по вноса.
(244)
Що се отнася до аргумента, според който при нереализиране на частично суспендиране на мярката ще се създаде монополно положение на пазара на Общността, следва да се отбележи, че ако през ПР е имало двама италиански производители на сертифицирани безшевни тръби, от 2005 г. вече съществува само едно такова дружество. Въпреки това обаче, може да се докаже, че през ПР, дъмпинговият внос на сертифицирани безшевни тръби с произход от Русия са подтиснали цените на сертифицирани тръби, произвеждани от производството на Общността в такава степен, че производителите от Общността не са били в състояние да конкурират този дъмпингов внос и вследствие на това, е трябвало да спрат или силно да ограничат производството на сертифицирани безшевни тръби. Това, че е останал само един единствен производител в Общността на сертифицирани безшевни тръби е всъщност последица от дъмпинговия внос на сертифицирани безшевни тръби с произход от Русия; следователно, аргументът, според който частичното суспендиране на митата няма да донесе вреда за производството на Общността е отхвърлен. Тъкмо обратното, налагането на митата би трябвало да доведе до по-висока конкуренция и новата поява на пазара на Общността на производители на сертифицирани тръби.
(245)
Макар и да се приеме, че контролът върху частичното суспендиране може принципно да се извършва от италианските митнически власти, исканото частично суспендиране би трябвало да се отхвърли по същите съображения, по които е отхвърлена молбата, за която става въпрос в съображение 240. Разрешаването на частично суспендиране на мярката за отделния вносител носи висок риск от заобикаляне на мярката, тъй като сертифицираните безшевни тръби, внасяни от това дружество, биха могли да служат и за други цели, освен за строителния отрасъл в Италия.
7.5. Гаранции
(246)
Същият вносител предложи да бъде приета гаранция от руския производител износител, който е негов доставчик. Гаранцията трябва да определи таван на количеството на вноса, под който този внос няма да подлежи на антидъмпингово облагане. Вносителят изтъкна, че вносът до този таван като количество, ще се използва единствено за капиталното строителство в Италия. Поради това, този внос не би могъл да нанесе вреда на производството на Общността. Наред с това ще има достатъчно предлагане на сертифицирани безшевни тръби в Общността. Въпреки това е уместно да отбележим, че съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент, само производителите износители могат да предлагат гаранции, не и вносителите. Следователно молбата беше отхвърлена.
(247)
След като бяха коректно информирани за основните факти и съображения, на основата на които е предвидено да се препоръча налагане на окончателни антидъмпингови мерки, по-голяма част от производителите износители от разглежданите страни предложиха гаранции за цените, съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент.
(248)
Все пак разглежданият продукт се характеризира с голям брой разновидности, с характеристики, които трудно се установяват при внос. Следователно, фактически е невъзможно за всяка разновидност на продукта да се определят подходящите минимални цени, които могат надлежно да се контролират от Комисията и от митническите органи на държавите-членки в момента на вноса. Освен това, разглежданият продукт се характеризира напоследък с голяма подвижност на цените и не е адаптирана към гаранция за фиксиране на цените за дълъг период от време. Тази променливост на цените се обяснява с променливостта на цените на суровините, а именно на заготовките и слитъците от стомана, както и стоманения скрап, които са основен, но променлив елемент в производствените разходи. Ако минималните цени на вноса бъдат индексирани върху цената на една от суровините, то следва да се определи формула за това индексиране, различна за всяка група производни продукти, което ще направи много сложно определението на параметрите на формулите за индексиране и контрола върху гаранциите.
(249)
Освен това се припомня, че в миналото са приемани гаранции за някои продукти, съответстващи на определението на продукта, прието за целите на настоящото разследване. Основаващи се на принципа, че цените на групите продукти съответстват на структура на цените валидни за Общността, тези гаранции се оказаха много сложни за контрол от страна на Комисията и не успяха да предизвикат повишаване на цените на невредоносни равнища, даващи възможност за възстановяване на условията на справедлива конкуренция в търговията на пазара на Общността (15).
(250)
При това, в някои случаи, предлаганото класифициране на продукта не е беше достатъчно подробно, за да даде възможност за подходящ мониторинг или предлаганото равнище на цените не даде възможност за отстраняване на вредоносния дъмпинг.
(251)
Като се има предвид предходното и по-специално трудностите, срещани при контрола на различните минимални цени на вноса, беше счетено, че принципно гаранции не могат да бъдат приложени. Въпреки това, предвид скорошното присъединяване на Румъния към Общността, продължителността на мерките спрямо тази страна ще бъде ограничена във времето. От тук се ограничава и риска от заобикаляне на минималните цени при внос на румънските износители, както и вероятността от значителни промени в цените. В резултат на това, с Решение 2006/441/ЕО на Комисията от 23 юни 2006 г. (16) за приемане на гаранциите, предложени в рамките на антидъмпинговата процедура относно вноса на някои безшевни тръби от желязо и от стомана, с произход, наред с другото, от Румъния, Комисията прие предлаганата гаранция от румънските производители износители. Причините, обосноваващи приемането на гаранцията бяха изложени в споменатото решение. Комисията признава, че предлаганата гаранция премахва вредоносния ефект от дъмпинга и ограничава значително риска от заобикаляне на мерките.
(252)
За да може Комисията и митническите власти да се следят дали дружествата, спазват гаранциите си, когато представят молба за пускане в свободно обращение до компетентните митнически органи, освобождаването от антидъмпингово мито се подчинява на: i) изискването за представяне на валидна фактура, т.е. търговска фактура, съдържаща поне данните и декларацията, определени в приложението, ii) условието, че внесените продукти са произведени, експедирани и фактурирани пряко от споменатите дружества на първия независим клиент в Общността и iii) условието, че декларираните и представени на митническите власти продукти съответстват точно на описанието от валидната фактура. Ако горепосочените условия не са изпълнени, митническа ставка започва да се прилага от момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение.
(253)
Ако в изпълнение на член 8, параграф 9 от основния регламент, Комисията оттегли приемането на гаранция, поради нарушаването ѝ при някои сделки и обяви за невалидни съответните фактури, към момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение възниква митническо задължение във връзка с тези сделки.
(254)
Вносителите следва да бъдат информирани, че е възникнало митническо задължение във връзка с нормалния търговски риск, към момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение, както е описано в съображения 252 и 253, макар и да е приета от Комисията гаранция, предложена от производителя, от когото вносителите купуват пряко или непряко.
(255)
По реда на член 14, параграф 7 от основния регламент, митническите власти следва да информират своевременно Комисията за всяка индикация за нарушение на гаранцията.
(256)
Поради гореизложените причини, гаранциите на румънските производители-вносители са счетени за приемливи от Комисията и заинтересованите дружества са информирани за основните факти, съображения и задължения, на базата на които са приети техните гаранции. Затова пък, пак поради горепосочените причини, гаранциите, предложени от руските и украинските производители износители не са били счетени за приемливи.
(257)
Следва да се отбележи, че при нарушаване или оттегляне на гаранцията или в случай на оттегляне на приемането на гаранцията от Комисията, антидъмпинговото мито започва автоматично да се прилага, по реда на член 8, параграфи 9 и 10 от основния регламент.
7.6. Заключение относно двете междинни преразглеждания и съществуващите мерки
(258)
Припомня се, че както е отбелязано в съображение 3, двете междинни преразглеждания се провеждат от Комисията по нейна собствена инициатива, с цел да се даде възможност за евентуално изменение или отменяне на окончателните антидъмпингови мерки, които са в сила върху вноса, съответстващ на първоначалното определение на продукта с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна.
(259)
На основата на заключенията от настоящото разследване, следва да се наложат мерки върху вноса на безшевни тръби дефинирани в съображение 17, с произход от Хърватска, Румъния, Русия и Украйна. Тъй като разглежданият продукт, така както е определен в раздел 2.1. включва и продукта, подлежащ на вече съществуващи мита, не следва да продължи прилагането на митата, налагани върху продукта, съответстващ на първоначалното определение от Регламент (ЕО) № 2320/97 и Регламент (ЕО) № 348/2000; вследствие на което така изменените регламенти следва да се отменят.
(260)
Паралелно с това следва да се закрият двете междинни преразглеждания, посочени по-горе, както и междинното преразглеждане и преразглеждането по повод изтичането на срока на мерките, започнали през ноември 2002 г., за които се споменава в раздел 1.2.
(261)
Наред с това, Регламент (ЕО) № 1866/2005 относно разширяването на частичното суспендиране на мерките, наложени върху продукта, отговарящ на първоначалното определение и с произход от Хърватска и Украйна, е неактуален поради отменянето на Регламент (ЕО) № 348/2000,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои безшевни тръби, от желязо и от стомана, с кръгло напречно сечение с външен диаметър ненадвишаващ 406,4 милиметра и с въглероден еквивалент (CEV), равен или по-малък от 0,86, съгласно формулата и химическите анализи на Международния институт по заваряване (МИЗ) (17), съответстващи на кодове по КН ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и от 7304 59 93 (18) (кодове по ТАРИК 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 и 7304599320) и с произход от Хърватия, Румъния, Русия и Украйна.
Окончателното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена франко граница на Общността, преди мито, на продуктите, описани по-горе и произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Хърватия
Всички дружества
29,8 %
Румъния
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.
17,8 %
A738
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
A739
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
A740
Всички останали дружества
17,8 %
A999
Русия
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant and Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
A741
Всички останали дружества
35,8 %
A999
Украйна
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
A742
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube and OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
A744
Всички останали дружества
25,7 %
A999
Чрез дерогация от първи параграф, окончателното мито не се прилага спрямо вноса пуснат в свободно обращение, съгласно разпоредбите на член 2.
Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен когато е предвидено друго.
Член 2
1. Декларираният внос за пускане в свободно обращение, фактуриран от дружества, чиито гаранции са приети от Комисията и са цитирани в Решение 2006/441/ЕО на Комисията от 23 юни 2006 г. (16) (и неговите изменения), се освобождава от антидъмпинговото мито, определено в член 1, при условие че:
-
всички продукти са произведени, експедирани и фактурирани пряко от споменатите дружества на първия независим клиент в Общността, и
-
че са придружени от гаранционна фактура, т.е. търговска фактура, съдържаща поне данните и декларацията, определени в приложението, и
-
декларираните и представени пред митническите власти стоки съответстват точно на описанието от валидната фактура.
2. Митническо задължение възниква към момента на приемане на декларацията за пускане в свободно обращение:
-
веднага щом бъде установено, по отношение на вноса, посочен в параграф 1, че едно или няколко от изброените в посочения параграф условия не са изпълнени, или
-
когато Комисията оттегли приемането на гаранцията, съгласно член 8, параграф 9 от основния регламент, чрез регламент или решение, отнасящо се до конкретните сделки и обяви съответните фактури за несъответстващи на гаранцията.
Член 3
Регламенти (ЕО) № 2320/97 и (ЕО) № 348/2000 се отменят.
Член 4
Междинните преразглеждания на антидъмпинговите мита приложими за вноса на безшевни тръби, от желязо и от стомана, с произход, наред с другото, от Русия и Румъния и от Хърватска и Украйна, започнали през март 2005 г., са приключени.
Междинното преразглеждане и преразглеждането във връзка с изтичането на срока на мерките, започнали през ноември 2002 г. и потвърдени от съображение 20 от Регламент (ЕО) 1322/2004 са приключени.
Член 5
Настоящият регламент влиза в сила в деня следващ публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 27 юни 2006 година.
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 954/2006
av den 27 juni 2006
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2320/97 och rådets förordning (EG) nr 348/2000 och om avslutande av interimsöversynen och översynen vid giltighetens utgång av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland och Rumänien och om avslutande av interimsöversynen av antidumpningstullarna på import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung i bland annat Ryssland, Rumänien, Kroatien och Ukraina
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artiklarna 8 och 9 och artikel 11.2 och 11.3,
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. A. FÖRFARANDE
1.1 Inledande
(1)
Den 31 mars 2005 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål (”utvidgad produkträckvidd”) med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina samt att två interimsöversyner skulle inledas av antidumpningstullar på import av sömlösa rör av järn eller olegerat stål (”ursprunglig produkträckvidd”) med ursprung i bland annat Ryssland, Rumänien, Kroatien och Ukraina.
(2)
Antidumpningsförfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs den 14 februari 2005 av Defence Committee of the Seamless Steel Tube Industry of the European Union (nedan kallad ”den klagande”) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 50 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av produkter som omfattas av den utvidgade produkträckvidden. Klagomålet innehöll bevisning för dumpning av den produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.
(3)
Interimsöversynerna inleddes av kommissionen på eget initiativ enligt artikel 11.3 i grundförordningen (EG) nr 384/96, i syfte att möjliggöra eventuella ändringar eller upphävanden som krävs för de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som infördes genom rådets förordning (EG) nr 2320/97 (3) och rådets förordning (EG) nr 348/2000 (4) rörande import av produkter som omfattas av den ursprungliga produkträckvidden från bland annat Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina (nedan kallade ”de slutgiltiga åtgärderna”). Det kan bli nödvändigt med ändringar eller upphävanden om det fastställs att åtgärder skall införas avseende den utvidgade produkträckvidden, beroende på att de produkter som omfattas av de åtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 2320/97 och förordning (EG) nr 348/2000 faller inom den utvidgade produkträckvidden.
1.2 Gällande åtgärder för den ursprungliga produkträckvidden
(4)
Genom förordning (EG) nr 2320/97 infördes antidumpningstullar på import av produkter som omfattas av den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i bland annat Rumänien och Ryssland. Genom Kommissionens beslut 97/790/EG (5) och Kommissionens beslut 2000/70/EG (6) godtogs åtaganden från exportörer i bl.a. Rumänien och Ryssland. Genom rådets förordning (EG) nr 1322/2004 (7) beslöt man av försiktighetsskäl att inte längre tillämpa de gällande åtgärderna beträffande import av produkter som omfattas av den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i Rumänien och Ryssland, på grund av att vissa gemenskapstillverkare tidigare hade varit inblandade i konkurrensbegränsande verksamhet (se skäl 9 och följande i ingressen till denna förordning). I skäl 20 i samma förordning angavs att den interimsöversyn och den översyn vid giltighetens utgång som inleddes genom ett tillkännagivande om inledande i november 2002 (8) fortfarande pågår till dess att nya avgöranden gör det möjligt att företa en bedömning för framtiden på grundval av nya uppgifter som under alla omständigheter inte är påverkade av det konkurrensbegränsande beteendet.
(5)
Efter en översyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen ändrade rådet genom förordning (EG) nr 258/2005 (9) de åtgärder som införts genom rådets förordning (EG) nr 348/2000, upphävde den möjlighet till befrielse från tullarna som föreskrivs i artikel 2 i samma förordning samt införde en antidumpningstull på 38,8 % på import av produkter enligt den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i Kroatien och en antidumpningstull på 64,1 % på import av produkter enligt den ursprungliga produkträckvidden med ursprung i Ukraina, med undantag av import från Dnepropetrovsk Tube Works (DTW) som skall påläggas en antidumpningstull på 51,9 %.
(6)
Genom beslut 2005/133/EG (10) upphävde kommissionen partiellt tillfälligt de slutgiltiga åtgärderna under en period av nio månader med verkan från och med den 18 februari 2005. Det tillfälliga upphävandet utsträcktes till ytterligare ett år genom rådets förordning (EG) nr 1866/2005 (11). Således är de gällande tullarna de som fastställs i förordning (EG) nr 348/2000, dvs. 23 % för Kroatien och 38,5 % för Ukraina.
1.3 Provisoriska åtgärder
(7)
Eftersom det var nödvändigt att göra en ytterligare granskning av vissa aspekter i undersökningen och på grund av sambandet med den interimsöversyn och översyn vid giltighetstidens utgång som det hänvisas till i punkt 1.2 ovan, beslutades det att undersökningen skulle fortsätta utan att provisoriska åtgärder infördes.
1.4 Parter som berörs av förfarandet
(8)
Kommissionen underrättade officiellt exporterande tillverkare i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, de importörer/handlare, användare, leverantörer och intresseorganisationer som berördes, företrädare för de berörda exportländerna samt de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare som såvitt känt var berörda om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angivits i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(9)
Med anledning av det stora antalet ryska och ukrainska exporterande tillverkare som förtecknades i klagomålet, det stora antalet importörer av den likadana produkten i gemenskapen och det stora antalet gemenskapstillverkare som stödde klagomålet angavs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande skulle kunna komma att tillämpas för fastställandet av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
(10)
För att kommissionen skulle kunna besluta huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall göra ett urval, ombads alla exporterande tillverkare i Ryssland och Ukraina, importörer i gemenskapen och gemenskapstillverkare att ge sig till känna genom att kontakta kommissionen och lämna de grundläggande uppgifter om sin verksamhet avseende den berörda produkten under undersökningsperioden (1 januari 2004-31 december 2004) som angavs i tillkännagivandet om inledande.
1.4.1 Stickprovsförfarande avseende exportörer/tillverkare
(11)
Efter att ha granskat uppgifterna från de ryska och ukrainska exporterande tillverkarna beslutade kommissionen, med hänsyn till att en majoritet av företagen i båda länderna tillhör stora producentgrupper, att man inte behövde tillämpa något stickprovsförfarande på de ryska och ukrainska tillverkarna.
1.4.2 Stickprovsförfarande avseende gemenskapsindustri och importörer i gemenskapen
(12)
När det gäller gemenskapstillverkarna gjorde kommissionen i enlighet med artikel 17 i grundförordningen ett urval som byggde på den största representativa produktions- och försäljningsvolym för tillverkare i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av de svar som inkom från gemenskapstillverkarna valde kommissionen ut fem företag i fyra olika medlemsstater. En av de gemenskapstillverkare som valts ut för stickprovet samarbetade inte senare och ersattes av en annan gemenskapstillverkare. I fråga om produktionsvolym svarade de fem företag som ingick i urvalet för 49 % av gemenskapens totala produktion. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de berörda parterna, som inte hade något att invända. De återstående tillverkarna i gemenskapen ombads dessutom att lämna vissa allmänna uppgifter för skadeanalysen. Med tanke på att det kom in ganska få svar från importörerna, beslöt man att det inte var nödvändigt med ett urval av importörer.
1.5 Marknadsekonomisk status/Blanketter för ansökan om individuell behandling
(13)
För att de exporterande tillverkare i Ukraina som så önskade skulle ha möjlighet att ansöka om marknadsekonomisk status eller om individuell behandling, sände kommissionen ut ansökningsblanketter till de ukrainska exporterande tillverkare som var berörda. Tre grupper av exporterande tillverkare och deras närstående företag inkom med ansökningar om marknadsekonomisk status (eller om individuell behandling ifall det i undersökningen skulle visa sig att de inte uppfyller villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status).
1.6 Frågeformulär
(14)
Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angivits i tillkännagivandet om inledande. Svar kom in från tre rumänska exporterande tillverkare tillsammans med två närstående företag, två grupper av ryska exporterande tillverkare tillsammans med fem närstående företag, varav tre var belägna i gemenskapen, samt tre grupper av ukrainska exporterande tillverkare och deras närstående företag. Svar på frågeformuläret kom också in från fem gemenskapstillverkare. Trots att sex importörer svarade på frågeformuläret, var det bara tre som samarbetade genom att lämna in ett fullständigt ifyllt frågeformulär. En importör gick med på att ett kontrollbesök skulle göras i företagets lokaler, trots att frågeformuläret inte hade fyllts i och lämnats in.
(15)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för ett fastställande av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:
Tillverkare i gemenskapen
-
Dalmine SpA, Bergamo, Italien
-
Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Tyskland
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien
-
Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Frankrike
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland
Exporterande tillverkare i Rumänien
-
S.C. T.M.K. - Artrom S.A., Slatina
-
S.C. Silcotub S.A., Zalau
-
S.C. Mittal Steel Roman S.A., Roman
Exporterande tillverkare i Ryssland
-
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company (”Volzhsky”), Volzhsky
-
Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works (”Tagmet”), Taganrog
-
Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works (”Pervouralsky”), Pervouralsk
-
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant (”Chelyabinsk”), Chelyabinsk
Närstående företag i Ryssland
-
CJSC Trade House TMK, Moskva
Exporterande tillverkare i Ukraina
-
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube, Nikopol
-
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist (Yutist), Nikopol
-
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works (DTW), Dnepropetrovsk
-
OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant (NTRP), Dnepropetrovsk
Närstående handlare i Ukraina
-
SPIG Interpipe, Dnepropetrovsk, närstående NTRP och Niko Tube
Närstående handlare i Schweiz
-
SEPCO S.A., Lugano, närstående NTRP och Niko Tube
Närstående importör
-
Sinara Handel GmbH, Köln, närstående Artrom
Icke-närstående importörer
-
Thyssen Krupp Energostal S.A., Torun, Polen
-
Assotubi S.P.A., Cesena, Italien
-
Bandini Sider S.R.L., Imola, Italien
1.7 Undersökningsperiod
(16)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2004 till och med den 31 december 2004 (”undersökningsperioden”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2001 till och med slutet av undersökningsperioden (”skadeundersökningsperioden”).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(17)
Den berörda produkten är vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål, med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter av högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (carbon equivalent value, CEV) på 0,86 enligt formel vid International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys. Den berörda produkten klassificeras för närvarande enligt KN-nummer ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (12) (Taric-nummer 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 och 7304599320).
(18)
Den berörda produkten används i en mängd olika tillämpningar, såsom i linjerör för att transportera vätskor, inom byggnadsindustrin, i mekaniska föremål, i gasrör och rör i värmepannor samt i s.k. oil and country tubular goods (OCTG-rör) för borrning och ledningar för oljeindustrin.
(19)
Sömlösa rör kan levereras till användarna i vitt skilda former. De kan t.ex. vara galvaniserade, gängade, levereras som gröna rör (dvs. utan föregående värmebehandling), ha särskilda ändar, olika tvärsnitt och vara måttanpassade eller inte. Det finns inga standardmått för rören, vilket är förklaringen till varför de flesta sömlösa rör tillverkas efter kundens önskemål. Rören sammanfogas normalt sett genom svetsning. I särskilda fall kan de emellertid sammanfogas genom gängning eller användas ensamma, även om de fortfarande är svetsbara. Undersökningen visade att alla sömlösa rör har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.
(20)
En del berörda parter ifrågasatte definitionen av produkträckvidden i samband med detta förfarande. Vissa parter hävdade för det första att en del produkttyper som medtagits i produktbeskrivningen har annorlunda grundläggande mekaniska och kemiska egenskaper (se skälen 21-26). För det andra ifrågasatte flera parter användningen av svetsningskriteriet och de tillhörande CEV-gränsvärdena (se skälen 27-36). Vidare begärde en part att s.k. ”certifierade” sömlösa rör skulle undantas från produkträckvidden (se skäl 37).
(21)
Det gjordes gällande att en del produkttyper som medtagits i produktbeskrivningen, nämligen OCTG-rör och gasrör, skulle ha annorlunda grundläggande mekaniska och kemiska egenskaper och slutliga användningsområden jämfört med övriga sömlösa rör och att de således inte skulle vara utbytbara.
(22)
Produkten som den definieras tillhör olika produkttyper. Produkttyper som består av flera olika segment (inklusive segment längst ner respektive högst upp på skalan) kommer att betraktas som en enda produkt om det inte finns någon tydlig avskiljning mellan de olika segmenten, dvs. om det finns överlappning och konkurrens mellan angränsande segment. Detta är fallet i det nuvarande förfarandet, eftersom det lämnades bevisning för att de legerade och olegerade rör som undersöktes kunde ha samma slutanvändning och att det inte finns någon tydlig avskiljning inom någon av kategorierna legerade och olegerade rör.
(23)
När det gäller OCTG-rör och gasrör visade undersökningen bland annat att de har kemiska egenskaper som är jämförbara med övriga typer av sömlösa rör, eftersom de faller inom CEV-gränsvärdet på 0,86. De delar också andra grundläggande egenskaper med de andra produkttyperna, som till exempel ytterdiameter och väggtjocklek.
(24)
När det gäller slutanvändningen av OCTG-rör och gasrör hävdade exporterande tillverkare att OCTG-rören och gasrören användes i olika tillämpningar och inte var utbytbara mot de övriga typerna av sömlösa rör. Man fann i detta avseende att OCTG-rör med ogängade ändar som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 21 00 och används i byggnadsindustrin är utbytbara mot rör av olegerat stål som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 7304 39 58. Det finns därför åtminstone en partiell överlappning när det gäller slutanvändningen av de olika produkttyperna.
(25)
På grundval av ovanstående måste man avvisa påståendet att OCTG-rör och gasrör, å ena sidan, och övriga typer av sömlösa rör, å andra sidan, inte skulle vara utbytbara.
(26)
En annan exporterande tillverkare hävdade att CEV-värdet inte är en kemisk egenskap hos produkten, eftersom det inte är direkt kopplat till ett rörs kemiska sammansättning utan är en följd av denna. Det är visserligen sant att CEV-värdet är resultatet av en formel, men formeln är direkt kopplad till produktens kemiska sammansättning och gör det möjligt att jämföra olika stålkvaliteter med avseende på svetsbarheten. CEV-värdet är inte kopplat vare sig till stålets tekniska eller mekaniska egenskaper, utan beror bara på dess kemiska sammansättning. Det måste därför anses att CEV-värdet är en kemisk egenskap hos produkten, och påståendet kunde därmed avvisas.
(27)
En del parter ansåg att svetsningskriteriet som sådant är en irrelevant egenskap hos den berörda produkten, eftersom man hävdade att en avsevärd del av de produkter som omfattas av produkträckvidden (gängade rör och OCTG-rör) aldrig svetsas. Man ansåg därför att om svetsning används som kriterium, kommer olika produkter på ett artificiellt sätt att betraktas som en och samma produkt.
(28)
Först och främst bör det noteras att svetsbarhet faktiskt är en kemisk och teknisk egenskap (eftersom den beror på stålets kemiska sammansättning) som är gemensam för alla sömlösa rör. Eftersom de flesta sömlösa rör sammanfogas genom svetsning, är detta en viktig egenskap vid definition av produkten. För det andra visade undersökningen av gängade rör och OCTG-rör som vanligtvis inte svetsas att de ändå är svetsbara och alltså har samma grundläggande kemiska och tekniska egenskaper. Det kan dessutom inte uteslutas att sömlösa rör avsedda för gängning och OCTG-rör omvandlas till svetsbara rör genom att man avlägsnar en del. Särskilt när det gäller OCTG-rör finns det bevisning för att samma rör kan klassificeras enligt två olika kategorier (och till och med KN-nummer) enbart på grundval av dess slutanvändning, dvs. användning i byggnadsindustrin eller inom oljeborrningsindustrin. Slutligen fann man att viss import från de berörda länderna som hade klassificerats som OCTG-rör inte hade använts i olje- eller gassektorn.
(29)
En exportör gjorde gällande att det enligt europeiska standarder bara finns en stålkvalitet som lämpar sig för rör avsedda för gängning och att dessa produkter på så sätt skiljer sig från övriga sömlösa rör. Analysen av olika standarder som finns särskilt för OCTG-rör har emellertid visat att det inte finns någon sådan särskild stålkvalitet som skulle vara den enda som kan användas för att tillverka rör avsedda för gängning.
(30)
Med hänsyn till detta måste sömlösa rörs svetsbarhet anses som ett lämpligt kriterium för att fastställa produkträckvidden. Påståendet att den föreslagna definitionen av produkten på ett artificiellt sätt grupperar olika produkter måste därför avvisas.
(31)
Det hävdades att användningen av CEV-gränsvärdet inte är ett kriterium som gör det möjligt att definiera produkträckvidden, eftersom det inte lämpar sig för att fastställa svetsbarheten för olika typer av sömlösa rör.
(32)
Undersökningen visade att CEV-värdet faktiskt är en indikator som är direkt kopplad både till stålets kemiska sammansättning och till dess svetsbarhet. Ett högt CEV-värde betyder inte bara att stålet innehåller mer kol eller legeringar, utan också att stålet är svårare att svetsa. Ett lågt CEV-värde å sin sida betyder att stålet har en lägre halt av kol eller legeringar och att det är lättare att svetsa. Med andra ord betyder olika CEV-värden att villkoren för svetsning är olika. Ett stål med en CEV-nivå på 0,86 kräver redan särskilda svetsningsvillkor och kommer därför normalt inte att svetsas. Eftersom CEV-värdet är en indikator på svetsbarheten, ansågs alltså CEV-värdet vara ett relevant kriterium för fastställande av produkträckvidden.
(33)
En exporterande tillverkare hävdade att CEV-värdet bara är en av många av stålets kemiska, tekniska eller mekaniska egenskaper och att det inte ensamt kan användas för att definiera produkträckvidden. I detta avseende bör det noteras att CEV-värdet anses som ett lämpligt kriterium för att fastställa produkträckvidden. Dessutom visar produktdefinitionen att CEV-värdet inte det enda kriterium som används. Sist men inte minst gjordes jämförelsen mellan produkttyper på en mer detaljerad basis, med beaktande av olika egenskaper hos produkten (till exempel dimensioner och värmebehandling).
(34)
En del berörda parter gjorde dessutom gällande att CEV-värdet på 0,86 hade bestämts på ett godtyckligt sätt, eftersom gränsen för god svetsbarhet i själva verket är lägre än 0,86. CEV-värdet på 0,86 är emellertid inte kopplat till god svetsbarhet. Den klagande gemenskapsindustrin hävdade och lade fram bevisning för att det utgör det högsta CEV-värde för olegerat stål som kan användas i sömlösa rör enligt de europeiska normerna.
(35)
Därför dras slutsatsen att både användningen av CEV-värdet och det definierade gränsvärdet på 0,86 omfattar många olika produkter som kan ses som en enda produkt, men man måste då undanta från definitionen till exempel rostfritt stål och kullagerrör, som har CEV-värden som överstiger 0,86.
(36)
På grundval av ovanstående behölls det CEV-värde som sökanden föreslagit i definitionen av den berörda produkten.
(37)
En av importörerna i gemenskapen hävdade att s.k. certifierade sömlösa rör inte borde ingå i produkträckvidden. Dessa sömlösa rör tillverkas enligt ett certifierat förfarande som godkänts av det italienska ministeriet för offentliga arbeten och används i förstärkningsarbeten i byggprojekt i Italien. Man kunde emellertid fastställa att alla olika typer av den berörda produkten, inklusive certifierade sömlösa rör, hade samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och slutanvändning. Man fann ingen bevisning för att det skulle gå att dra slutsatsen att dessa certifierade rör skulle vara en annorlunda produkt och att de därför inte borde omfattas av åtgärderna (företaget lade inte heller fram någon sådan bevisning). Detta påstående måste därför avvisas.
(38)
På grundval av detta drog man slutsatsen att alla sömlösa rör, oavsett de olika möjliga produkttyperna, i detta förfarande skall betraktas som en enda produkt, eftersom de har samma grundläggande fysiska, kemiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande användningsområden.
2.2 Likadan produkt
(39)
Den produkt som exporterades till gemenskapen från Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina, den produkt som tillverkades och såldes på hemmamarknaden i dessa länder samt den produkt som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapstillverkarna konstaterades ha samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma användningsområden och anses därför som likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
3.1 Allmän metod
(40)
Den allmänna metod som beskrivs nedan har tillämpats på samtliga samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Kroatien, Rumänien och Ryssland samt på de samarbetsvilliga ukrainska exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status. Undersökningsresultaten rörande dumpning för varje berört land beskriver följaktligen endast vad som är specifikt för det berörda exportlandet.
3.1.1 Normalvärde
(41)
I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersöktes först för varje samarbetsvillig exporterande tillverkare om företagets försäljning av produkten på hemmamarknaden var representativ, dvs. motsvarade minst 5 % av dess totala exportförsäljningsvolym till gemenskapen. Kommissionen identifierade därefter de berörda produkttyper som sålts på hemmamarknaden av företag vars försäljning på den marknaden var representativ totalt sett, och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen.
(42)
För varje typ som de exporterande tillverkarna sålde på sina hemmamarknader och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ av den berörda produkten som såldes på export till gemenskapen fastställdes det huruvida försäljningen på hemmamarknaden var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Försäljningen på hemmamarknaden av en viss typ av den berörda produkten ansågs vara tillräckligt representativ om den sammanlagda försäljningsvolymen på hemmamarknaden för denna typ under undersökningsperioden utgjorde minst 5 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den jämförbara typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen.
(43)
Därefter undersöktes huruvida varje exporterande tillverkares försäljning på hemmamarknaden av var och en av produkttyperna kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen, genom att andelen lönsam försäljning av produkttypen i fråga till oberoende kunder på hemmamarknaden fastställdes.
(44)
I de fall där försäljningsvolymen för den relevanta produkttypen, som sålts till ett nettopris som minst motsvarade den beräknade produktionskostnaden, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen och där det vägda genomsnittliga priset för den typen minst motsvarade produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna vid all försäljning på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning varit lönsam eller inte. I de fall där volymen lönsam försäljning av en viss produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska priset vid försäljning på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av lönsam försäljning av endast den typen, förutsatt att denna försäljning utgjorde minst 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen. I de fall där andelen lönsam försäljning av alla produkttyper utgjorde mindre än 10 % av den sammanlagda försäljningsvolymen, ansågs försäljningen av denna typ inte ha skett i tillräckliga mängder för att det skulle gå att fastställa normalvärdet på grundval av det inhemska priset.
(45)
När priserna på hemmamarknaden för en viss produkttyp som sålts av en exporterande tillverkare inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, måste en annan metod användas. För detta ändamål använde kommissionen ett konstruerat normalvärde. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen konstruerades normalvärdet genom att man till exportörens tillverkningskostnader för de exporterade typerna, vid behov justerade, lade till ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades procentandelen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal på de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna samt vinstmarginalen vid normal handel med den likadana produkten.
3.1.2 Exportpris
(46)
I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
(47)
Om exportförsäljningen ägde rum via en närstående importör, konstruerades exportpriset i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, efter justering för de kostnader som uppstått mellan importen och återförsäljningen samt en rimlig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst. Härvidlag användes den närstående importörens egna försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Vinstmarginalen fastställdes på grundval av tillgängliga uppgifter från samarbetsvilliga, icke-närstående importörer.
3.1.3 Jämförelse
(48)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes på nivån fritt fabrik. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Lämpliga justeringar beviljades i samtliga fall där dessa konstaterades vara skäliga, korrekta och styrkta med kontrollerad bevisning.
3.1.4 Dumpningsmarginal för de undersökta företagen
(49)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen jämfördes för varje exporterande tillverkare det vägda, genomsnittliga normalvärdet med det vägda, genomsnittliga exportpriset per produkttyp.
(50)
För de exporterande tillverkare som konstaterades vara närstående företag beräknades en vägd, genomsnittlig dumpningsmarginal, i enlighet med kommissionens praxis när det gäller närstående exporterande tillverkare.
3.1.5 Övrig dumpningsmarginal
(51)
För icke-samarbetsvilliga företag fastställdes i enlighet med artikel 18 i grundförordningen en övrig dumpningsmarginal på grundval av tillgängliga uppgifter.
3.2 Kroatien
3.2.1 Den kroatiska exportörens bristande samarbetsvilja
(52)
Den enda tillverkaren i Kroatien, Mechel Željezara Ltd., hade trätt i likvidation under hösten 2004. I dennes ställe hade en ny rättslig enhet, Valjaonice Cijevi Sisak d.o.o (VCS), inrättats av den kroatiska privatiseringsfonden, en statlig organisation som ansvarar för privatiseringsprocessen i Kroatien.
(53)
VCS underrättade kommissionen om att enheten inte kunde samarbeta i den nuvarande undersökningen, eftersom den rättslige föregångaren formellt upphört att finnas till och produktionen av sömlösa rör hade upphört i juli 2004. Enligt företaget självt hade det inte befogenhet att lämna ut några uppgifter om handel, bokföring eller tillverkning som härrörde från de tidigare ägarna. Eftersom det inte var möjligt att fastställa dumpningsmarginalen på grundval av företagets egna uppgifter, beräknades den därför utifrån tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.
(54)
Av de inlämnade uppgifterna framgår det att VCS återupptog produktionen i juni 2005. Företaget har möjlighet att lämna in en begäran om interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen.
3.2.2 Normalvärde
(55)
I avsaknad av andra uppgifter beräknades normalvärdet på grundval av tillgängliga uppgifter, dvs. uppgifterna i klagomålet.
3.2.3 Exportpris
(56)
Exportpriset beräknades på grundval av uppgifter från Eurostat för undersökningsperioden.
3.2.4 Jämförelse
(57)
I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen gjordes justeringar för transport- och försäkringskostnader samt provisioner på grundval av uppgifterna i klagomålet.
3.2.5 Dumpningsmarginal
(58)
Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns, före tull, är följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Valjaonica Cijevi Sisak d.o.o.
29,8 %
(59)
Eftersom VCS är den enda tillverkaren av produkten i Kroatien, sattes den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå.
3.3 Rumänien
(60)
Svar på frågeformuläret mottogs från tre exporterande tillverkare, varav två var närstående importörer av den berörda produkten i gemenskapen.
3.3.1 Normalvärde
(61)
För alla tre exporterande tillverkarna var den totala försäljningsvolymen på hemmamarknaden av den likadana produkten representativ i den mening som avses i skäl 41. För de flesta av produkttyperna fastställdes normalvärdet på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas av oberoende kunder vid normal handel i Rumänien. För en del produkttyper hade emellertid den inhemska försäljningen inte ägt rum i tillräckliga mängder för att kunna anses vara representativ eller hade inte ägt rum vid normal handel, och därför konstruerades normalvärdet på det sätt som anges i skäl 45.
3.3.2 Exportpris
(62)
Merparten av en exporterande tillverkares exportförsäljning till gemenskapen under undersökningsperioden var till två närstående importörer. Därför konstruerades exportpriset såsom anges i skäl 46.
(63)
Denna exportör ifrågasatte kommissionens beräkning och hävdade att den vinstmarginal som använts var alldeles för stor. Man hävdade att den genomsnittliga vinstmarginal som beräknats på grundval av uppgifter från de tre samarbetande, icke-närstående importörerna i gemenskapen inte var representativ, eftersom man aldrig sålde produkter till dessa företag. Vidare hävdade exportören att de tre företagen var större än de importörer som dess produkter såldes till, att det i den senaste undersökningen använts en lägre vinstmarginal samt att de två närstående importörernas faktiska vinst var lägre än den genomsnittliga vinstmarginal som kommissionen använt.
(64)
Man bör här lägga märke till att institutionerna har som genomgående praxis att, när så är berättigat, använda icke närstående importörers genomsnittliga vinst för den justering som föreskrivs i artikel 2.9 i grundförordningen. Huruvida exportören faktiskt sålde sina produkter till dessa företag är inte relevant i samband med fastställandet av en rimlig vinstmarginal enligt artikel 2.9 i grundförordningen. Vidare lade man inte fram någon bevisning för hur storleken på de importerande företagen skulle kunna påverka deras vinstmarginal. Slutligen kan, på grund av relationen mellan exportörerna och deras närstående importörer, de närstående importörernas vinst inte användas som grund eller referens i detta sammanhang, eftersom den närstående importörens vinstnivå kommer att vara avhängig av internpriset mellan de närstående parterna. Detta argument avvisades därför.
(65)
En väsentlig del av exportförsäljningen från en annan exporterande tillverkare till gemenskapen skedde till två företag, varav det ena var exportören närstående och det andra hade varit det under en del av undersökningsperioden. Det senare företaget samarbetade inte i undersökningen och dess återförsäljningspriser till oberoende kunder i gemenskapen lämnades således inte in till kommissionen. De enda exportpriser som funnits tillgängliga för transaktionerna till den närstående importör som varit exportören närstående under en del av undersökningsperioden var de priser som överenskommits mellan exportören och den närstående importören. Man fastställde att de priserna motsvarade de marknadsmässiga priserna. En prisjämförelse mellan den period under vilken de två företagen var närstående och den period under vilken de inte längre var närstående visade mycket riktigt att det inte fanns några väsentliga skillnader i priserna per enhet. Dessutom jämfördes de priser som den närstående importören betalade med de priser som icke-närstående kunder i gemenskapen betalade och de var ungefär desamma. Exportpriset för de ifrågavarande transaktionerna baserades således på den rumänska exporterande tillverkarens försäljningspris till dess närstående handelsföretag.
(66)
När det gäller transaktionerna till det andra närstående företaget, som samarbetade i undersökningen, fann man att den berörda produkten hade bearbetats ytterligare av det närstående företaget innan den återförsåldes i gemenskapen. I det fallet kunde man inte fastställa något återförsäljningspris för den berörda produkten till en köpare i gemenskapen. Man fann emellertid tillräcklig bevisning för att internpriset mellan den rumänska exporterande tillverkaren och dess närstående företag i gemenskapen kunde anses var marknadsmässigt, förutsatt att det i enlighet med artikel 2.10 d i i grundförordningen gjordes en justering för olika handelsled för de ursprungliga tillverkarna av utrustningen (OEM). En jämförelse gjordes följaktligen mellan de priser som begärts för alla modeller av både närstående och icke-närstående importörer. Exportpriset grundades därför på internpriset.
(67)
Av undersökningen framgick det att den tredje exporterande tillverkarens exportförsäljning gick direkt till icke-närstående kunder i gemenskapen. Exportpriset fastställdes därför på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten vid försäljning till den första oberoende kunden i gemenskapen, såsom anges i skäl 46.
(68)
Denna exporterande tillverkare begärde att en del av försäljningen av den berörda produkten inte skulle ingå i dumpningsberäkningen, därför att tillverkningen av vissa modeller av sömlösa rör hade upphört någon gång under undersökningsperioden. Såsom förklarats ovan brukar emellertid gemenskapens institutioner normalt ta med all försäljning av den berörda produkten till icke-närstående kunder när de beräknar det vägda genomsnittliga exportpriset. Det bör också noteras att de ifrågavarande typerna av den berörda produkten såldes i stora volymer under undersökningsperioden och att man likaså fann att produktionsanläggningarna för dessa typer av sömlösa rör inte hade avvecklats och därför kunde tas i bruk igen i framtiden. Påståendet avvisades därför.
3.3.3 Jämförelse
(69)
Justeringar, där så var lämpligt, gjordes enligt artikel 2.10 i grundförordningen för olikheter i fråga om transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, krediter och provisioner samt olika handelsled.
(70)
En exporterande tillverkare krävde justeringar för olika handelsled, för extra logistikkostnader, som man hävdade att man hade för den inhemska försäljningen men inte för exportförsäljningen, samt för olikheter i kvantitet. Exportören kunde emellertid inte styrka kraven och undersökningen visade inte heller att dessa krav var berättigade. Följaktligen måste kraven avvisas. Kravet som gällde olikheter i kvantitet avvisades delvis därför att det begärda beloppet inte kunde styrkas med den bevisning som samlats in på platsen och de uppgifter som lämnats i den exporterande tillverkarens svar på frågeformuläret.
(71)
En annan exporterande tillverkare begärde justeringar för olikheter i inflation, valutaomräkning, handelsled och indirekta försäljningskostnader.
(72)
När det gäller kravet på justering för inflation bör det noteras att inflationen i Rumänien under undersökningsperioden var 10,8 %, dvs. långt ifrån någon hyperinflation. Eftersom man inte fann att prisernas jämförbarhet hade påverkats, avvisades kravet. Exportören motsatte sig denna slutsats och upprepade sitt krav på en justering. Det lämnades emellertid inte in några nya argument eller bevis för att den preliminära slutsatsen skulle vara felaktig och kravet avvisades därför. Det bör också noteras att man föreslog en kvartalsvis granskning, men att exportören avböjde detta erbjudande.
(73)
När det gäller valutaomräkningar, hävdade den exporterande tillverkaren att denne borde få en tidsfrist på 60 dagar, så att hänsyn skulle kunna tas till fluktuationer i växelkurserna i enlighet med artikel 2.10 j i grundförordningen. Man fann dock att denna bestämmelse inte kunde tillämpas i detta fall, eftersom det konstaterades att det inte hade förekommit någon varaktig förändring i växelkursen mellan valutorna under undersökningsperioden, utan bara små fluktuationer. Detta krav avvisades därför och växelkursen baserades i samtliga fall på valutakursen vid fakturadatumet i enlighet med artikel 2.10 j i grundförordningen.
(74)
När det gäller kravet avseende olika handelsled visade undersökningen att det för vissa av de kategorier av kunder som kravet gällde fanns varaktiga och tydliga skillnader i funktioner och priser på den nivå som åberopats av den exporterande tillverkaren. Kravet kunde därför godtas för de kategorier av kunder för vilka skillnader kunde påvisas, men bara delvis för de kunder för vilka skillnaderna var mindre än vad den exporterande tillverkaren hävdat. I det senare fallet baserades beräkningen av justeringen på den bevisning som samlats in på plats hos den exporterande tillverkaren.
(75)
När det gäller påståendet om olikheter i indirekta försäljningskostnader befanns detta krav vara överflödigt med tanke på de justeringar som redan beviljats för olika handelsled, och begäran avslogs därför.
(76)
Efter påpekanden från exportörerna rättades en del räknefel till och dumpningsmarginalerna räknades om i enlighet med detta.
3.3.4 Dumpningsmarginal
(77)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom. Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:
Företag
Dumpningsmarginal
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.,
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
(78)
Eftersom samarbetsviljan var god (mer än 80 % av exporten av den berörda produkten från Rumänien till gemenskapen omfattades) och det inte fanns någon anledning att anta att någon exporterande tillverkare avsiktligt avstod från att samarbeta, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen för alla andra exportörer i Rumänien till samma nivå som den som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren S.C. TMK - Artrom S.A., nämligen 17,8 %.
3.4 Ryssland
(79)
Svar på frågeformuläret mottogs från två grupper av exporterande tillverkare, varav den ena består av fyra tillverkare och fem närstående företag (TMK-gruppen) och den andra av två tillverkare (Pervouralsky och Chelyabinsk).
3.4.1 Bristande samarbetsvilja hos TMK-gruppen
(80)
Frågeformulärssvaren från alla fyra tillverkarna och de fem närstående företagen var i hög grad ofullständiga och motsägelsefulla, och alla svaren, utom från två närstående företag, kom in efter det att svarsfristen hade löpt ut.
(81)
Kontrollbesök på plats utfördes hos två av de fyra tillverkarna och hos ett närstående företag i Ryssland och besöken visade på ytterligare svagheter i frågeformulärssvaren. För de två tillverkare som man besökte kunde man inte fastställa något tillförlitligt normalvärde och exportpris, eftersom förteckningarna över både den inhemska försäljningen och exportförsäljningen var mycket bristfälliga: värden och kvantiteter stämde inte med fakturorna och produktkodnumren (PCN) var felaktiga. Vidare fanns det inte några tillförlitliga uppgifter om produktionskostnader.
(82)
Till följd av det genomgående otillfredsställande samarbetet från de två tillverkares sida som man besökte, de mycket bristfälliga frågeformulärssvaren från de två återstående tillverkarna i gruppen, särskilt det faktum att en tillverkare inte kunde tillhandahålla några förteckningar över försäljningen, samt det faktum att kommissionens skrivelser om bristerna inte hade besvarats inom tidsfristen, beslöt man att inte utföra några kontrollbesök på plats hos de andra två tillverkarna i gruppen.
(83)
Bara två av de tre närstående importörerna lämnade in mer ingående frågeformulärssvar, varav bara ett gick att kontrollera, medan förteckningen över försäljningen hos den tredje närstående importören var mycket bristfällig. Även de närstående importörerna samarbetade alltså bara delvis och i föga utsträckning.
(84)
TMK-gruppen hävdade att den inte kunde samarbeta ordentligt på grund av valet av produktkodnummer (PCN), som i deras ögon var otillfredsställande mot bakgrund av de fyra tillverkarnas mycket diversifierade produktsortiment. Det bör emellertid noteras att klassificeringen av den berörda produkten i den föreslagna PCN-strukturen inte gett upphov till några problem vare sig hos gemenskapstillverkarna eller hos andra exporterande tillverkare, varav en del också producerar ett brett urval av sömlösa rör. Påståendet avvisades därför.
(85)
Dumpningsmarginalerna för TMK-gruppen ansågs mot bakgrund av ovanstående inte kunna fastställas på grundval av gruppens egna uppgifter. Dumpningsmarginalen fastställdes därför på grundval av tillgängliga uppgifter enligt artikel 18 i grundförordningen.
3.4.1.1 Normalvärde
(86)
I detta fall fann man att de uppgifter om normalvärde som fastställts för Pervouralsky och Chelyabinsk kunde anses utgöra de mest tillförlitliga uppgifter som fanns att tillgå i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Dessa uppgifter verkade mycket riktigt vara de som bäst återspeglade situationen på den ryska marknaden.
(87)
I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen justerades gaspriset som användes i beräkningen av produktionskostnaden i klagomålet på samma sätt som för de två samarbetande tillverkarna, enligt beskrivningen i skälen 94-99, för att återspegla marknadspriset på gas under undersökningsperioden.
3.4.1.2 Exportpris
(88)
Exportpriset beräknades på grundval av Eurostats uppgifter för undersökningsperioden, minskade med de kvantiteter och värden som erhållits från de två samarbetsvilliga tillverkare som anges i skäl 91.
3.4.1.3 Jämförelse
(89)
I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen gjordes justeringar av exportpriset för transport- och försäkringskostnader samt provisioner utifrån uppgifterna i klagomålet.
3.4.1.4 Dumpningsmarginal
(90)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att det förekom dumpning. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Volzhsky Pipe Works Open Joint Stock Company, Joint Stock Company Taganrog Metallurgical Works, Sinarsky Pipe Works Open Joint Stock Company och Seversky Tube Works Open Joint Stock Company
35,8 %
3.4.2 Pervouralsky och Chelyabinsk
(91)
Pervouralsky och Chelyabinsk var separata rättsliga enheter under undersökningsperioden, men sedan slutet av 2004 är de förbundna, eftersom Chelyabinsk har aktiemajoriteten i Pervouralsky och därför har direkt kontroll av företaget. Därför skall bara en tull införas för gruppen.
3.4.2.1 Normalvärde
(92)
För de båda exporterande tillverkarna var försäljningen på hemmamarknaden representativ, i enlighet med skäl 41. Med tillämpning av den metod som beskrivs i skälen 42-45 fastställdes normalvärdet, beroende på den produkttyp som exporterats, på grundval av antingen försäljningspriserna för all försäljning, försäljningspriserna för den lönsamma försäljningen eller det konstruerade normalvärdet.
(93)
Man fann att företagets kostnadsfördelning för vissa enskilda produkttyper inte återspeglade vare sig den stora variationen i försäljningspriserna på hemmamarknaden eller viktiga kostnadsdrivande faktorer. Dessa priser måste alltså anses vara otillförlitliga. Tillgängliga uppgifter användes därför enligt artikel 18 i grundförordningen. I detta fall blev man tvungen att beräkna en vinst för hela gruppen på grundval av all försäljning av den berörda produkten, som sedan användes för att fastställa normalvärdena.
(94)
När det gäller tillverkningskostnaderna, särskilt energikostnaderna, fann man under undersökningen att de elpriser som båda företagen betalade något så när avspeglade de faktiska tillverkningskostnaderna för den inköpta elektriciteten. Detta framgick av att elpriserna låg i linje med internationella marknadspriser, när man jämförde med länder som Norge och Kanada, som också använder sig av vattenkraft. Samma sak kunde emellertid inte sägas om gaspriserna. Istället fann man att de gaspriser som båda företagen betalade inte avspeglade den faktiska kostnaden för gasen.
(95)
Det fastställdes på grundval av uppgifter i den offentliggjorda årsrapporten för 2004 från den ryska gasleverantören OAO Gazprom att det inhemska gaspris som de två ryska tillverkarna betalade var betydligt lägre än de genomsnittliga ryska exportpriserna för gas till både Väst- och Östeuropa. I samma rapport står följande: ”Gazprom-gruppen är tvungen att leverera naturgas till ryska konsumenter till priser som regleras av den statliga myndigheten för prisreglering. För närvarande är dessa priser betydligt lägre än de internationella priserna på naturgas. (…) OAO Gazprom arbetar tillsammans med Ryssland för att optimera de reglerade grossistpriserna på gas.” Dessutom var det gaspris som de två ryska tillverkarna betalade betydligt lägre än det gaspris som de rumänska tillverkarna och gemenskapstillverkarna betalade.
(96)
Mot bakgrund av ovanstående ansågs det därför att de gaspriser som de två ryska tillverkarna av sömlösa rör betalade under undersökningsperioden inte rimligtvis kunde återspegla kostnaderna för produktion och distribution av gas.
(97)
I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen justerades de två ryska exporterande tillverkarnas gaspriser därför för att återspegla marknadspriset på gas under undersökningsperioden på grundval av gaspriset för export till Västeuropa med avdrag för transportkostnader och punktskatt.
(98)
Båda tillverkarna hävdade att kostnaderna för gas tydligt framgick av deras räkenskaper, och att några justeringar i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen därför inte var berättigade. Svaret på detta är att det inte ifrågasätts att företagen på ett korrekt sätt har redovisat de priser de har betalat till sin gasleverantör. Men justeringen är ändå berättigad med hänsyn till att priset för den inköpta gasen inte rimligtvis avspeglar produktions- och distributionskostnaderna för gas.
(99)
De två tillverkarna hävdade vidare att det inte hade bevisats att de priser som Gazprom tog ut av industriella användare skulle vara under den nivå där de är kostnadstäckande. Flera offentliga källor bekräftar emellertid kommissionens tillvägagångssätt, bl.a. policydokumentet The Economic Survey of the Russian Federation, 2004, som publicerades av OECD i juli 2004.
3.4.2.2 Exportpris
(100)
Hela exportförsäljningen till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder och exportpriset fastställdes därför i enlighet med skäl 46.
3.4.2.3 Jämförelse
(101)
Justeringar gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen för olikheter i fråga om transport, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpackning och provisioner.
3.4.2.4 Dumpningsmarginal
(102)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom. Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:
Företag
Dumpningsmarginal
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
3.4.3 Slutsats om dumpning beträffande importen från Ryssland
(103)
Eftersom de företag som nämns i skäl 79 stod för all exportförsäljning från Ryssland till gemenskapen, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen till samma nivå som för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare, nämligen 35,8 %.
3.5 Ukraina
3.5.1 Marknadsekonomisk status
(104)
När denna undersökning inleddes, tillämpades artikel 2.7 b i grundförordningen på Ukraina. I enlighet med denna artikel skall normalvärdet vid antidumpningsundersökningar beträffande import med ursprung i Ukraina fastställas i enlighet med punkterna 1-6 i samma artikel för de tillverkare som konstaterats uppfylla de kriterier som anges i artikel 2.7 c i grundförordningen.
(105)
De kriterier som de sökande företagen måste visa att de uppfyller redovisas upplysningsvis i sammandrag i det följande:
-
Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärdena.
-
Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.
-
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke marknadsekonomiska systemet.
-
Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden.
-
Valutaomräkningar sker till marknadskurser.
(106)
Tre grupper av exporterande tillverkare i Ukraina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och besvarade frågeformuläret för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status.
(107)
Kommissionen inhämtade alla uppgifter som ansågs nödvändiga och kontrollerade på plats hos dessa företag alla uppgifter som de lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status.
(108)
Undersökningen visade att tre grupper av exporterande tillverkare i Ukraina uppfyllde alla de uppställda kriterierna och dessa beviljades därför marknadsekonomisk status.
(109)
Gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter och invände att flera av de fem kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen inte uppfylldes av alla exporterande tillverkare. Närmare bestämt hävdade gemenskapsindustrin i) att staten kan komma att ta tillbaka kontrollen av vissa av de privatiserade exporterande tillverkarna, ii) att staten lade sig i deras dagliga beslut, iii) att bestämmelser och lagar i Ukraina under undersökningsperioden när det gäller arbete, konkurser och ägande inte garanterade fullständiga marknadsekonomiska villkor, samt iv) att staten styrde exportförsäljningspriset och kostnaderna för insatsvaror. Gemenskapsindustrins kommentarer beaktades noggrant.
(110)
Dessa kommentarer åtföljdes emellertid inte av tillräcklig bevisning för att företagen inte uppfyllde ett eller flera av de fem kriterier enligt vilka de ukrainska exporterande tillverkarnas ansökningar om marknadsekonomisk status analyserades enligt artikel 2.7 c i grundförordningen såsom beskrivs ovan. Undersökningen visade att staten inte hade något nämnvärt inflytande över företagens beslut.
(111)
Angående detta kan det påpekas att det faktum att staten är delägare enligt kommissionens praxis inte i sig är ett tillräckligt skäl för att man skall kunna anse att det första kriteriet i artikel 2.7 b i grundförordningen inte har uppfyllts.
(112)
Man fann också att kostnaderna för de viktigaste insatsvarorna återspeglade marknadsvärdena.
(113)
När det gäller gas- och elpriser fann man att de är i linje med de genomsnittliga priserna i Ukraina, även om de är lägre än i Europa och på andra marknader. Detta ansågs inte som ett tillräckligt skäl för att man skulle kunna anse att det första kriteriet inte uppfyllts, eftersom gas och elektricitet bara utgör en förhållandevis liten del av produktionskostnaderna för sömlösa rör och eftersom dessa priser, i den mån de ansetts snedvridna, har justerats till marknadspriserna vid beräkningen av normalvärdet (se skälen 119-127).
(114)
Vidare visade undersökningen att lagstiftningen i Ukraina när det gäller anställnings- och arbetsförhållanden var i linje med marknadsekonomiska principer. Man fann särskilt att de tre grupperna av exporterande tillverkare kunde anställa och friställa personal som de ville.
(115)
På liknande sätt fann man att inga av de argument som gemenskapsindustrin förde fram motsade kommissionens slutsats att lagstiftningen om konkurser och ägandeförhållanden garanterade marknadsekonomiska förhållanden för de tre grupperna av exportörer.
(116)
Det fanns därför ingen anledning att inte bevilja de tre grupperna av ukrainska exporterande tillverkare marknadsekonomisk status. Samråd hölls med rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser.
3.5.2 Dumpningsberäkning
(117)
Svar på frågeformuläret mottogs från tre grupper av exporterande tillverkare. En grupp bestod av två tillverkare och två närstående handlare, den andra av en tillverkare och två närstående handlare och den tredje av en exporterande tillverkare utan något närstående företag som sysslade med tillverkning och försäljning av den berörda produkten.
3.5.3 Normalvärde
(118)
För alla de tre grupperna av exporterande tillverkare var den totala volymen av försäljningen på hemmamarknaden av den likadana produkten representativ i den mening som avses i skäl 41. För en del av produkttyperna baserades normalvärdet på de priser som betalats eller skulle betalas vid normal handel med oberoende kunder i Ukraina, medan normalvärdet för de produkttyper där den inhemska försäljningen inte hade ägt rum i tillräckliga mängder för att kunna anses vara representativ eller inte hade ägt rum vid normal handel konstruerades på det sätt som anges i skäl 45.
(119)
När det gäller tillverkningskostnaderna, och särskilt energikostnaderna, fann man under undersökningen att de energipriser som betalats av de tre grupperna av företag reglerades av staten och var avsevärt mycket lägre än de internationella priserna.
(120)
De priser som de tre grupperna av exporterande tillverkare fick betala till de ukrainska statsägda eller statskontrollerade elleverantörerna jämfördes med priserna i Rumänien och med priserna i gemenskapen för samma kategori elanvändare. I samtliga fall fann man att priserna var avsevärt mycket lägre än priserna i Rumänien och gemenskapen och man drog därför slutsatsen att de elpriser som de ukrainska exportörerna betalade inte återspeglade den faktiska produktions- och försäljningskostnaden för elektriciteten.
(121)
De tre samarbetande ukrainska exportörerna motsatte sig dessa slutsatser och sade att kostnaderna i deras räkenskaper återspeglade det pris som de faktiskt betalat till sina elleverantörer. De argument som framfördes kunde emellertid inte förklara skillnaderna i förhållande till priserna i Rumänien och de genomsnittliga priserna i gemenskapen, och ovanstående slutsatser kunde därför bekräftas.
(122)
Samma tillvägagångssätt följdes för gaspriserna. En jämförelse visade att de gaspriser som de ukrainska exporterande tillverkarna fick betala till de ukrainska statsägda eller statskontrollerade leverantörerna bara var ungefär hälften av priserna i Rumänien och avsevärt mycket lägre än de genomsnittliga gaspriserna i gemenskapen för samma kategori kunder.
(123)
Ukraina fick under undersökningsperioden större delen av sina gasleveranser från Ryssland. OAO Gazprom skrev följande i sin årsrapport för 2004: ”Vid gasleveranser till OSS-staterna var det fortsatt OAO Gazproms huvudsakliga strategiska mål att åstadkomma obehindrad transitering av rysk gas till Europa genom dessa staters territorium. (…) Under rapportåret var 84,9 % av den totala mängd gas som levererades till Ukraina att betrakta som en betalning för transittjänster.” Exportpriset för gas från Ryssland till Ukraina var därför ingen lämplig grund för att avgöra om de gaspriser som ukrainska exportörer betalade återspeglade kostnaderna för produktion och försäljning av gasen, eftersom exportpriset i fråga mycket väl kan ha påverkats av avtalet om byteshandel.
(124)
Dessutom jämfördes de priser som betalades av ukrainska exporterande tillverkare med det genomsnittliga exportpriset från Ryssland till Väst- och Östeuropa enligt ovan samt med de genomsnittliga gaspriserna i Nordamerika, som man fastställde med hjälp av Nymex Henry Hub gasindex. I båda fallen fann man att de var avsevärt lägre.
(125)
Mot bakgrund av detta drog man slutsatsen att de gaspriser som betalades av de ukrainska exporterande tillverkarna, vilka stod i direkt samband med det exportpris som OAO Gazprom deklarerade för export till Ukraina och troligen var en följd av det gällande avtalet om byteshandel, inte rimligen återspeglade kostnaderna för produktion och försäljning av gasen.
(126)
De tre samarbetande ukrainska exportörerna motsatte sig igen dessa slutsatser och sade att kostnaderna i deras räkenskaper återspeglade det pris som de faktiskt betalat till sina gasleverantörer. De argument som framfördes kunde dock inte ändra slutsatserna ovan, såtillvida att det gaspris som Ryssland begärde av Ukraina avsevärt påverkades av det avtal om transitering av gas genom Ukraina som gällde under undersökningsperioden, vilket bekräftades i årsrapporten för 2004 från OAO Gazprom.
(127)
I enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen justerades därför de ukrainska exporterande tillverkarnas el- och gaskostnader för att återspegla kostnaderna för produktion och försäljning av el och gas under undersökningsperioden. Justeringen grundades på ett genomsnitt av de priser som under undersökningsperioden iakttagits i Rumänien, ett land med marknadsekonomi som också importerar gas från Ryssland och som ligger ungefär lika långt från gasfälten. Det genomsnittliga priset för Rumänien grundades på kontrollerade uppgifter som inhämtats hos de rumänska exporterande tillverkarna av den berörda produkten. Det skall noteras att det genomsnittliga pris inte skiljer sig särskilt mycket från det genomsnittliga exportpris som fastställts för Ryssland (se ovan).
(128)
En exportör hävdade att den vinstmarginal som användes för att konstruera normalvärdet var en annan än den genomsnittliga vinst som exportören hade på försäljning på hemmamarknaden och att den var för hög. Detta påstående måste avvisas, eftersom den vinstmarginal som använts för att konstruera normalvärdet var den som hade beräknats enligt den tillämpliga bestämmelsen, dvs. den första meningen i artikel 2.6 i grundförordningen. Med andra ord var den vinstmarginal som använts densamma som vinstmarginalen för tillverkning och försäljning vid normal handel av den likadana produkten på den ukrainska hemmamarknaden. Den beräknades på grundval av de uppgifter som lämnats in av företaget som svar på frågeformuläret och kunde kontrolleras.
3.5.4 Exportpris
(129)
Två grupper av exporterande tillverkare exporterade merparten av sina varor via ett närstående handelsföretag beläget i ett tredjeland. Exportpriset för de två grupperna av exporterande tillverkare fastställdes på grundval av de närstående handelsföretagens återförsäljningspriser till de första oberoende kunderna i gemenskapen, bortsett från de få transaktioner som utgjorde direkt försäljning från de exporterande tillverkarna till oberoende kunder i gemenskapen. I det senare fallet fastställdes exportpriset till det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten när den såldes på export från Ukraina till gemenskapen.
(130)
För en annan exporterande tillverkare gick exportförsäljningen till oberoende kunder i gemenskapen och därför fastställdes exportpriset, såsom anges i skäl 46, på grundval av det pris som faktiskt betalats eller skulle betalas för produkten vid exportförsäljning från Ukraina till gemenskapen.
3.5.5 Jämförelse
(131)
Justeringar gjordes, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, i förekommande fall för olikheter i fråga om transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, kredit och provisioner.
(132)
För de två grupperna av exporterande tillverkare vars försäljning till största delen skedde genom närstående handlare gjordes enligt artikel 2.10 i i grundförordningen en justering av exportpriset för provision i de fall försäljningen skedde genom dessa närstående handlare, eftersom de hade liknande funktioner som en agent som arbetar på provisionsbasis. Provisionens storlek beräknades på grundval av direkt bevisning för att sådana funktioner förekom. I samband härmed tog man vid beräkningen av provisionen hänsyn till de försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader som de närstående handlarna hade haft när de sålde den berörda produkten som producerats av de ukrainska tillverkarna samt till en rimlig vinstmarginal. Den senare grundades på den vägda genomsnittliga vinstmarginal vid försäljning av den likadana produkten till oberoende kunder som fastställts för de tre oberoende importörer i gemenskapen som samarbetade under undersökningen och lämnade uppgifter som kontrollerades.
(133)
De två grupperna av exportörer ifrågasatte kommissionens beräkning och hävdade att den vinstmarginal som använts var alldeles för stor. En grupp av exportörer hävdade att en av de oberoende importörerna bara importerade och återförsålde en särskild typ av rör som inte såldes i gemenskapen av den ukrainska exportören. Båda grupperna av exportörer hävdade dessutom att den genomsnittliga vinstmarginalen som beräknats utifrån uppgifter från de tre samarbetsvilliga icke-närstående importörerna i gemenskapen inte var rimlig, eftersom den vägda genomsnittliga vinstmarginalen var högre än gemenskapsindustrins vinstmål.
(134)
Det bör dock noteras att påståendet att den vinstmarginal som använts som grund för justeringen var högre än gemenskapsindustrins vinstmål inte är relevant. Dessa båda vinstmarginaler fastställs i skilda sammanhang och för skilda syften. Det bevisar dessutom inte att den vinstmarginal som använts inte är rimlig. I det här fallet bör man erinra om att den använda vinstmarginalen grundades på kontrollerade uppgifter som lämnats in av de samarbetsvilliga företagen gällande undersökningsperioden. Vidare lämnade man ingen bevisning för hur de olika typerna av den likadana produkten som sålts av de samarbetsvilliga företagen skulle ha kunnat snedvrida beräkningen av vinstmarginalen. Under dessa omständigheter behålls den justering enligt artikel 2.10 i för försäljning som gjorts av de närstående handelsföretagen.
(135)
Efter påpekanden från exportörerna rättades en del räknefel till och dumpningsmarginalerna räknades om i enlighet med detta.
3.5.6 Dumpningsmarginal
(136)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset visade att dumpning förekom. Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:
Företag
Dumpningsmarginal
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
(137)
Eftersom samarbetsviljan var god (mer än 80 % av exporten av den berörda produkten från Ukraina till gemenskapen omfattades) och det inte fanns någon anledning att anta att någon exporterande tillverkare avsiktligt avstod från att samarbeta, fastställdes den övriga dumpningsmarginalen för alla andra exportörer i Ukraina till samma nivå som den som fastställts för den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist, nämligen 25,7 %.
4. SKADA
4.1 Produktionen i gemenskapen
(138)
Inom gemenskapen är det känt att den berörda produkten tillverkas av åtta tillverkare på vars vägnar klagomålet ingavs. De är belägna i Tyskland, Italien, Spanien, Frankrike och Österrike och deras produktion utgör 62 % av gemenskapens produktion, som under undersökningsperioden uppgick till 2 618 771 ton.
(139)
Vidare fanns det i inledningsskedet tolv kända gemenskapstillverkare som inte var klagande och som var belägna i Förenade kungariket, Polen, Tjeckien, Sverige, Italien och Slovakien. Andra gemenskapstillverkare, belägna i huvudsak i de nya medlemsstaterna, som inte var kända i inledningsskedet kontaktades också. Bara två av dessa tillverkare lämnade in grundläggande uppgifter om tillverkning och försäljning av den likadana produkten för skadeundersökningsperioden. På grundval av detta uppgick gemenskapens tillverkning av den likadana produkten till 2 618 771 ton under undersökningsperioden.
4.2 Gemenskapsindustrin
(140)
Klagomålet stöddes av följande gemenskapstillverkare:
-
Dalmine SpA, Bergamo, Italien
-
Rohrwerk Maxhütte GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Tyskland
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien
-
Vallourec & Mannesmann France S.A., Boulogne Billancourt, Frankrike
-
V & M Deutschland GmbH, Düsseldorf, Tyskland
-
Voest Alpine Tubulars GmbH, Kinderberg-Aumuehl, Österrike
(141)
Eftersom dessa sex klagande samarbetsvilliga gemenskapstillverkare svarar för 57 % av gemenskapens tillverkning av den berörda produkten, utgör de gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
(142)
Det skall noteras att en av de klagande tillverkarna (Dalmine) är närstående en av de samarbetande rumänska exporterande tillverkarna (Silcotub) och importerade den berörda produkten från den senare. Man har kunnat kontrollera att denna import emellertid var begränsad i jämförelse med Dalmines volym och att den i huvudsak kompletterade Dalmines produktsortiment. Man drog därför slutsatsen att detta förhållande inte var sådant att denna gemenskapstillverkare inte skulle omfattas av definitionen av gemenskapsindustrin.
4.3 Förbrukning i gemenskapen
(143)
Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av den volym på gemenskapsmarknaden som sålts av de fem gemenskapstillverkare som valts ut för stickprovet och av alla andra tillverkare i gemenskapen som lämnade in sådana uppgifter plus importen från alla tredjeländer enligt de relevanta KN-numren enligt Eurostats uppgifter.
(144)
På grundval av dessa uppgifter fann man att förbrukningen under skadeundersökningsperioden minskade med 8 %, från 2 149 024 ton 2001 till 1 985 361 ton 2004. Till att börja med minskade förbrukningen med hela 14 % 2002 jämfört med 2001 och var oförändrad 2003, för att sedan öka igen 2004, då den uppgick till 1 985 361 ton. Förbrukningen av sömlösa rör är beroende av den allmänna ekonomiska cykeln och särskilt av utvecklingen i olje- och gassektorn. Ökningen av förbrukningen under undersökningsperioden kan förklaras av det faktum att olje- och gaspriserna under 2004 uppmuntrade till investeringar i dessa sektorer och gjorde att efterfrågan på vissa sömlösa rör ökade.
Tabell 1
2001
2002
2003
2004 (undersökningsperioden)
Förbrukning i gemenskapen i ton)
2 149 024
1 855 723
1 851 502
1 985 361
Index
100
86
86
92
4.4 Import av sömlösa rör från de berörda länderna
(145)
Kommissionen övervägde om verkningarna av importen av sömlösa rör med ursprung i Kroatien, Ukraina, Rumänien och Ryssland borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.
(146)
Såsom anges ovan framgick det av den nu aktuella undersökningen att de genomsnittliga dumpningsmarginaler som fastställts för de fyra länderna överstiger den miniminivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen och att importvolymen från vart och ett av dessa länder inte är försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen (importens marknadsandel uppgick under undersökningsperioden till 1,3 % för Kroatien, 4,3 % för Rumänien, 4,6 % för Ukraina och 11,3 % för Ryssland).
(147)
Importvolymerna minskade från alla berörda länder, utom från Ukraina, som behöll sin import på en hög nivå under den aktuella perioden. Trenderna när det gäller importpriserna är desamma för alla berörda länder och de underskred väsentligt gemenskapsindustrins priser. De genomsnittliga prisnivåerna på import från de berörda länderna låg alla avsevärt under prisnivån för gemenskapsindustrin. Importpriserna från Kroatien, Ukraina och Rumänien var ungefär på samma nivå. Ryssland hade avsevärt lägre prisnivåer, vilket emellertid kan bero på att en annan produktmix exporterades till gemenskapen. Såsom nämnts ovan, har man kunnat fastställa att den berörda produkten som importerades från de fyra länderna och den likadana produkten som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin har samma grundläggande tekniska, fysiska och kemiska egenskaper och slutanvändning. Dessutom såldes alla produkter via liknande försäljningskanaler till samma kunder och konkurrerade således med varandra.
(148)
På grundval av ovanstående drogs slutsatsen att alla villkor som motiverar en sammantagen bedömning av importen av sömlösa rör med ursprung i de fyra länder som ingick i undersökningen var uppfyllda.
(149)
En del exporterande tillverkare i Ukraina och Rumänien hävdade att importen från deras länder inte borde bedömas sammantaget med import från andra länder som ingår i undersökningen när det gäller analysen av skada och orsakssamband, eftersom trenderna i importvolymer var annorlunda. Det bör dock noteras att importtrenderna bara är en av många parametrar som undersöks i detta sammanhang. Det faktum att importnivåerna från de olika länderna inte är identiska är ingen orsak att avstå från en sammantagen bedömning. I skäl 147 finns en beskrivning av likheterna mellan importen från de fyra undersökta länderna. På grundval av detta och eftersom det inte finns några fler tecken på avsaknad av konkurrens, är det inte möjligt att särskilja verkningarna av importen från dessa fyra länder bara på grundval av respektive volymtrender. De likheter som beskrivs ovan gör det tvärtom berättigat med en sammantagen bedömning.
(150)
I detta fall fann man att de importerade produkterna från alla fyra länderna, inklusive Ukraina och Rumänien, å ena sidan, och produkterna som tillverkas i gemenskapen, å andra sidan, har samma grundläggande fysiska och kemiska egenskaper (se skäl 39 rörande den likadana produkten). Dessutom var importen från vart och ett av de fyra länderna avsevärd, dvs. över den gräns för marknadsandelen som anges i artikel 5.7 i grundförordningen. Det bör härvidlag noteras att importen från Ukraina och Rumänien hade en marknadsandel på mer än 4,5 % respektive 4,3 %. Slutligen skall det tilläggas att priserna på importen från alla fyra länderna väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser (med 22-43 %), varav den ukrainska och rumänska importen med 36 % respektive 22 % (se nedan). På grundval av detta kan man dra slutsatsen att alla villkor uppfylls för en sammantagen bedömning av importen från de fyra undersökta länderna när det gäller analysen av skada och orsakssamband. Följaktligen avvisades begäran om att det inte skulle göras någon sammantagen bedömning.
(151)
Importen från de fyra berörda länderna ökade från 304 268 ton 2001 till 426 186 ton under undersökningsperioden. Den sammanlagda marknadsandelen ökade från 14,2 % 2001 till 21,5 % under undersökningsperioden. Detta måste ses mot bakgrund av en minskande förbrukning.
Tabell 2
2001
2002
2003
2004 (undersökningsperioden)
Import (i ton)
304 268
307 441
342 626
426 186
Index
100
101
113
140
Marknadsandel
14,2 %
16,6 %
18,5 %
21,5 %
(152)
Det vägda genomsnittliga priset på import av sömlösa rör med ursprung i de fyra länderna ökade med 16 %, dvs. från 433 EUR per ton till 501 EUR per ton mellan 2001 och undersökningsperioden. Mellan 2001 och 2002 minskade priserna till en början med 3 % från 433 EUR till 418 EUR för att minska ytterligare till 397 EUR under 2003. Efter detta ökade priserna markant till 501 EUR, dvs. till en avsevärt högre nivå än under 2001. Prisökningen under undersökningsperioden hänger huvudsakligen samman med de ökade kostnaderna för råvaror under undersökningsperioden.
Tabell 3
2001
2002
2003
2004 (undersökningsperioden)
Genomsnittligt vägt pris cif vid gemenskapens gräns (i EUR per ton)
433
418
397
501
Index
100
97
92
116
(153)
Vid fastställandet av prisunderskridandet använde sig kommissionen av uppgifter som hänförde sig till undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins försäljningspriser beaktades på nivån till icke-närstående kunder, vid behov justerade till nivån fritt fabrik, dvs. exklusive fraktkostnader i gemenskapen och efter avräkning för rabatter och avdrag. Priserna för de olika typer av sömlösa rör som anges i frågeformuläret jämfördes med de försäljningspriser som togs ut av exportörerna netto efter rabatter, vid behov justerade till nivån cif vid gemenskapens gräns och med en lämplig justering för antidumpningstullar och kostnader efter import.
(154)
Vid beräkningen av de vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna tog man hänsyn till de samarbetsvilliga tillverkarnas exportpriser och uppgifter från Eurostat. Under undersökningsperioden var den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen 43 % för Ryssland, 36 % för Ukraina, 22 % för Rumänien och 26 % för Kroatien.
4.5 Gemenskapsindustrins situation
(155)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under undersökningsperioden.
(156)
Produktionsvolymen uppvisade en liknande trend som förbrukningen, fastän nedgången 2002 och 2003 och återhämtningen under undersökningsperioden var mer uttalad i relativa termer när det gäller produktionsvolymen än när det gäller förbrukningen. Produktionsvolymen gick kraftigt ned med 21 %, från 1 495 278 ton 2001 till 1 174 414 ton 2002. Under 2003 var den bara tre fjärdedelar av den volym som producerades 2001. I linje med den förbättrade efterfrågan, som var en följd av investeringarna i olje- och gasindustrin under undersökningsperioden, ökade emellertid produktionsvolymen igen och var 1 290 258 ton under undersökningsperioden.
Tabell 4
2001
2002
2003
2004 (undersökningsperioden)
Tillverkning (ton)
1 495 278
1 174 414
1 126 188
1 290 258
Index
100
79
75
86
(157)
Produktionskapaciteten fastställdes utifrån gemenskapsindustrins nominella produktionskapacitet, med hänsyn till såväl avbrott i produktionen som till det faktum att kapaciteten i vissa fall hade utnyttjats för andra produkter på samma produktionslinjer.
(158)
Produktionskapaciteten för sömlösa rör förblev oförändrad under undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet minskade emellertid med 12 procentenheter, från 87 % till 75 %, till följd av minskningen i produktionsvolymen. Ökningen i kapacitetsutnyttjandet under undersökningsperioden är en följd av ökningen av produktionsvolymen under undersökningsperioden mot bakgrund av ett oförändrat kapacitetsutnyttjande.
Tabell 5
2001
2002
2003
2004 (undersökningsperioden)
Produktionskapacitet (i ton)
1 722 350
1 717 919
1 709 605
1 709 078
Index
100
100
99
99
Kapacitetsutnyttjande
87 %
68 %
66 %
75 %
(159)
När det gäller lager bör det nämnas att produktionen till övervägande del görs på beställning. En ökad lagervolym på 13 % kunde visserligen noteras under undersökningsperioden, men lagerhållningen är inte en relevant skadeindikator i detta fall.
Tabell 6
2001
2002
2003
2004 (undersökningsperioden)
Lagervolym (ton)
95 032
100 471
90 979
107 521
Index
100
106
96
113
(160)
Mellan 2001 och undersökningsperioden (UP) minskade investeringarna i tillverkningen av den likadana produkten från 66 852 644 EUR till 26 101 700 EUR och de gjordes bara för att upprätthålla produktionskapaciteten på dess nuvarande nivå och inte i syftet att öka produktionsvolymen.
Tabell 7
2001
2002
2003
UP
Investeringar (EUR)
66 852 644
56 581 829
45 518 515
26 101 700
Index
100
85
68
39
(161)
Man fann att gemenskapsindustrins försäljning till närstående kunder gjordes till marknadspriser och därför togs den försäljningen också med i beräkningen vid analys av försäljning och marknadsandel i gemenskapsindustrin.
(162)
Försäljningsvolymen för sömlösa rör på gemenskapsmarknaden minskade från 862 054 ton 2001 till 725 145 ton 2002, dvs. med 16 %, och ytterligare till 683 985 ton 2003, då efterfrågan var osedvanligt liten enligt gemenskapsindustrin. Under undersökningsperioden ökade försäljningen igen till 729 555 ton, vilket fortfarande är avsevärt lägre än 2001.
(163)
Försäljningsvolymen för sömlösa rör på gemenskapsmarknaden minskade från 2001 till undersökningsperioden med 15 %, medan förbrukningen i gemenskapen samtidigt minskade med bara 8 %, vilket innebär att gemenskapsindustrin tappade marknadsandelar på 3 procentenheter. Marknadsandelen föll alltså från 40,1 % 2001 till 36,7 % under undersökningsperioden.
Tabell 8
2001
2002
2003
UP
Försäljning i gemenskapen (i ton)
862 054
725 145
683 985
729 555
Index
100
84
79
85
Marknadsandel
40,1 %
39,1 %
36,9 %
36,7 %
(164)
Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris per enhet ökade med 10 % under undersökningsperioden beroende på de ökade råvarukostnaderna, som påverkade hela branschen.
(165)
Efter en ökning med 4 %, från 672 EUR 2001 till 701 EUR 2002, föll de genomsnittliga priserna 2003 till en rekordlåg nivå på 651 EUR, men återhämtade sig igen under undersökningsperioden för att sluta på 736 EUR.
(166)
Beroende på tillverkningsprocessen använde gemenskapsindustrin antingen skrot eller billets och stålgöt som råvaror vid tillverkningen av sömlösa rör. Råvarorna är den viktigaste kostnadsdrivande komponenten när det gäller produktionskostnaderna för sömlösa rör och påverkar direkt utvecklingen av försäljningspriserna. Medan råvarorna utgjorde 35 % av gemenskapsindustrins totala produktionskostnader för sömlösa rör under 2001 och 2002 och 38 % under 2003, hade råvarukostnaderna under undersökningsperioden gått upp till 47 % av den totala kostnaden.
(167)
Man fann att de genomsnittliga råvarupriserna steg kraftigt under 2004, vilket återspeglades både i gemenskapsindustrins högre försäljningspriser och i de högre importpriserna.
Tabell 9
2001
2002
2003
UP
Vägt genomsnittligt pris (EUR per ton)
672
701
651
736
Index
100
104
97
110
(168)
Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga lönsamhet för nettoomsättningen kraftigt, från 3 % 2001 till -10 % under undersökningsperioden. Lönsamheten har inte utvecklats i linje med försäljningsvärdet. Den berörda produktens lönsamhet var mer negativ under undersökningsperioden än under de föregående tre åren, medan försäljningen faktiskt ökade under undersökningsperioden jämfört med 2002 och 2003. Orsaken till detta är att råvaruprisökningen inte slog igenom helt i försäljningspriserna. De ökade råvarukostnaderna kunde inte föras vidare till slutkonsumenterna på grund av lågprisimporten från de berörda länderna.
Tabell 10
2001
2002
2003
UP
Vinstmarginal före skatt
3 %
-9 %
-5 %
-10 %
(169)
Gemenskapsindustrin hade ett negativt kassaflöde på -16 735 140 EUR under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins likviditet utvecklades starkt negativt under 2003. Därefter förbättrades kassaflödet något, även om det var långt ifrån positivt. Kassaflödet, som beräknades utifrån nettovinsten före skatt på försäljning av produkten inom och utanför gemenskapen, var positivt 2002 (26 miljoner EUR). Utvecklingen vände dock till en stor nettoförlust 2003 (minus 86 miljoner EUR), vilket förklarar det kraftigt minskade kassaflödet mellan 2002 och 2003. Kassaflödet har inte utvecklats i linje med lönsamheten eftersom avskrivningarna, som givetvis är höga i en så kapitalintensiv industri, mellan 2002 och 2003 minskade från 51 795 853 EUR till 48 276 850 EUR, för att sedan åter öka till 58 820 712 EUR under undersökningsperioden. Kassaflödessituationen förblev dock negativ under undersökningsperioden.
Tabell 11
2001
2002
2003
UP
Kassaflöde (i EUR)
68 221 405
83 464 355
-35 612 924
-16 735 140
Index
100
122
-52
-25
(170)
Avkastningen på nettotillgångar har beräknats genom att nettovinsten före skatt på försäljning av den likadana produkten inom och utanför gemenskapen uttrycks som en procentandel av det bokförda nettovärdet av de anläggningstillgångar som allokerats för den likadana produkten som säljs inom och utanför EU. Den negativa utvecklingen av denna indikator sedan 2001 beror dels på minskade investeringar i den likadana produkten från 2001 till undersökningsperioden, dels på nettovinsten före skatt på försäljningen av den likadana produkten inom och utanför gemenskapen, som var positiv 2001 och 2002 men negativ 2003. Avkastningen på tillgångar förbättrades visserligen under undersökningsperioden jämfört med 2003, men var ändå bara - 11 % under undersökningsperioden. Som lönsamhetsmått för fastställande av denna faktor användes vinsten från gemenskapsindustrins försäljning både på hemmamarknaden och på exportmarknaden. Detta var nödvändigt eftersom tillgångarna användes för båda försäljningskanalerna och det var omöjligt att göra en uppdelning.
Tabell 12
2001
2002
2003
UP
Avkastning på nettotillgångar
10 %
6 %
-18 %
-11 %
(171)
Endast ett företag inom gemenskapsindustrin uppgav att man haft problem med kapitalanskaffning för verksamheten och det fanns heller inga andra tecken som tyder på att så skulle vara fallet; därför drogs slutsatsen att gemenskapsindustrin som helhet kunnat anskaffa kapital för verksamheten under skadeundersökningsperioden.
(172)
Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin minskade med 13 % och arbetskraftskostnaderna minskade med 9 % under skadeundersökningsperioden.
Tabell 13
2001
2002
2003
UP
Anställda
6 058
5 424
5 276
5 245
Index
100
90
87
87
Arbetskraftskostnader (EUR/år)
275 296 896
251 059 144
244 153 692
249 190 971
Index
100
91
89
91
(173)
Produktiviteten uttryckt som produktionen per anställd och år uppgick under undersökningsperioden till samma nivå som 2001, efter en minskning under 2002 och 2003.
Tabell 14
2001
2002
2003
UP
Produktivitet (i ton per anställd)
247
217
213
246
Index
100
88
86
100
(174)
Förbrukningen i gemenskapen minskade med 8 % mellan 2001 och undersökningsperioden, medan gemenskapsindustrins försäljningsvolym till oberoende och närstående kunder minskade med 15 %. Däremot ökade marknadsandelen för importen från de fyra berörda länderna med 7,3 procentenheter. Gemenskapsindustrins försäljning minskade således betydligt mer än efterfrågan under skadeundersökningsperioden.
(175)
Med tanke på volymen av och priserna för importen från de fyra berörda länderna kan verkningarna för gemenskapsindustrin av storleken på den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbara.
(176)
Som framgår av analysen av skadeindikatorerna ovan har den ekonomiska och finansiella situationen inom gemenskapsindustrin inte förbättrats sedan antidumpningsåtgärder infördes avseende import av en del av den berörda produkten från Ryssland och Rumänien 1997 och från Kroatien och Ukraina i februari 2000. Det visar också att gemenskapsindustrin befinner sig i en utsatt och sårbar situation.
4.6 Slutsats om skada
(177)
Analysen av skadeindikatorerna visar att gemenskapsindustrins situation förvärrades betydligt efter 2001 och nådde ett bottenläge 2003. Under undersökningsperioden förbättrades skadeindikatorerna jämfört med det mycket besvärliga läget 2003. Den mer positiva situationen under undersökningsperioden hänger samman med det allmänt förbättrade marknadsläget under den perioden, särskilt den ökade efterfrågan på sömlösa rör från olje- och gasindustrin. Gemenskapsindustrin kunde dock inte uppnå den nivå man haft 2001, dvs. innan den dumpade importen ökade. Här kan också konstateras att de höjda försäljningspriserna under undersökningsperioden inte räckte till ens för att täcka de ökade råvarukostnaderna och ännu mindre för att förbättra gemenskapsindustrins situation.
(178)
Vid första anblicken förefaller vissa skadeindikatorer vara stabila (kapitalanskaffningsförmåga och sysselsättning) eller till och med ha utvecklats i positiv riktning (genomsnittligt försäljningspris). Det var dock tydligt att de flesta andra skadeindikatorerna (t.ex. lönsamhet, investeringar, produktion och försäljningsvolymer) utvecklats i negativ riktning under skadeundersökningsperioden, även om det skett en viss förbättring under undersökningsperioden jämfört med året innan. Denna förbättring ändrar dock inte bilden, eftersom de mest relevanta skadeindikatorerna fortfarande är negativa.
(179)
När det gäller den positiva prisutvecklingen bör det framhållas att de höjda priserna under undersökningsperioden inte berodde på en förbättring av gemenskapsindustrins situation utan endast avspeglade ökade råvarukostnader. De faktorer som varit stabila över tiden är heller inte avgörande för det allmänna läget inom gemenskapsindustrin. Med tanke på den starkt negativa utvecklingen i fråga om vinstrelaterade indikatorer är det faktiskt industrins livskraft som står på spel - åtminstone på medellång sikt om inte förr - om man inte lyckas förbättra situationen.
(180)
När de slutliga undersökningsresultaten lagts fram hävdade vissa exporterande tillverkare att gemenskapsindustrin inte lidit väsentlig skada under undersökningsperioden. Man hävdade att offentliga uppgifter visat att gemenskapsindustrins finansiella situation var god och att dess försäljning och lönsamhet utvecklats positivt under undersökningsperioden.
(181)
Det stämmer visserligen att de årliga finansiella resultaten var positiva för några gemenskapstillverkare under undersökningsperioden, att deras försäljningsvolym ökat och att de uppnått lönsamma resultat. Men även om den allmänna finansiella situationen för vissa gemenskapstillverkare faktiskt är gynnsam, måste en relevant analys baseras på gemenskapsindustrins finansiella resultat med avseende på tillverkning och försäljning på gemenskapsmarknaden av den likadana produkten. Eftersom den likadana produkten varken står för hela produktionsvolymen för gemenskapsindustrin eller för hela dess försäljning inom gemenskapen, konstaterades det att gemenskapsindustrin trots det totalt sett goda resultatet för vissa gemenskapstillverkare av sömlösa rör hade lidit väsentlig skada med avseende på den likadana produkten som säljs inom gemenskapen.
(182)
Mot denna bakgrund dras slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
5. ORSAKSSAMBAND
5.1 Inledning
(183)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen har kommissionen undersökt huruvida den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att den kan betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen vilka samtidigt som denna skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, så att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen.
5.2 Verkningar av den dumpade importen
(184)
Importen från de fyra berörda länderna ökade betydligt under skadeundersökningsperioden, med 40 % volymmässigt och med 7,3 procentenheter uttryckt som marknadsandel. Samtidigt var genomsnittspriset på importerade produkter från de fyra berörda länderna 32 % lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser under undersökningsperioden. Den konstaterade prisökningen för dumpad import under undersökningsperioden avspeglade endast ökade råvarukostnader. Den betydande ökningen av importvolymen med ursprung i de fyra berörda länderna och denna imports ökade marknadsandel under skadeundersökningsperioden, till priser som fortfarande var långt under gemenskapsindustrins, sammanföll tidsmässigt med gemenskapsindustrins klart försämrade finansiella situation under samma period.
(185)
Gemenskapsindustrins priser per enhet ökade också med 10 % under skadeundersökningsperioden. Dessa priser var dock pressade och kunde inte ens täcka de kraftigt ökade råvarukostnaderna, vilket gemenskapsindustrins betydande förluster också visar.
(186)
Mot bakgrund av övervägandena ovan förefaller det som om lågprisimporten från de fyra berörda länderna har spelat en avgörande roll för gemenskapsindustrins försämrade situation, som särskilt avspeglas i otillräcklig utveckling av försäljningspriserna, krympande produktion, försäljningsvolymer och marknadsandelar samt kraftigt försämrad lönsamhet och minskande investeringar.
5.3 Verkningar av andra faktorer
(187)
Förbrukningen i gemenskapen minskade med 8 % under skadeundersökningsperioden. Den minskade förbrukningen kan dock inte i sig betraktas som en avgörande faktor för den skada som gemenskapsindustrin lidit, eftersom gemenskapsindustrins försäljning relativt sett minskade mer än förbrukningen under skadeundersökningsperioden (- 16 % respektive - 14 % mellan 2001 och slutet av undersökningsperioden). Det har dessutom visats att importen från de berörda länderna ökade under skadeundersökningsperioden och att den således tog över gemenskapsindustrins förlorade marknadsandel. Det konstaterades därför att den minskade förbrukningen inte kunde ha varit en betydande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit.
(188)
Enligt Eurostat och den information som samlats in under undersökningen är de viktigaste tredjeländerna från vilka sömlösa rör importeras Japan, Argentina och Förenta staterna.
(189)
Importen från Japan var 52 960 ton 2001 och volymen minskade med 34 % till 34 857 ton under skadeundersökningsperioden. 2001 var den japanska importens marknadsandel för den berörda produkten 2,5 %, och denna andel minskade till 1,8 % under undersökningsperioden. Priserna för den japanska importen var minst dubbelt så höga som gemenskapsindustrins. Därför ansågs importen från Japan inte påverka gemenskapsindustrins situation negativt.
(190)
Importen från Argentina ökade med 52 %, från 30 962 ton 2001 till 46 918 ton under undersökningsperioden. Landets marknadsandel ökade med en procentenhet från 1,4 % 2001 till 2,4 % under undersökningsperioden. Prisnivån på importen från Argentina var under hela skadeundersökningsperioden betydligt högre än de fyra berörda ländernas; under undersökningsperioden var det genomsnittliga importpriset cif per ton från Argentina 660 EUR, medan det vägda priset cif för de fyra berörda länderna var 501 EUR per ton. Vid analysen har man tagit hänsyn till det faktum att en gemenskapstillverkare har en närstående tillverkare i Argentina. Det har dock visats att importen av sömlösa rör via denna gemenskapstillverkare från det närstående företaget i Argentina inte har varit en avgörande faktor, vare sig i fråga om kvantiteter eller priser, för den skada som den gemenskapstillverkaren eller gemenskapsindustrin som helhet lidit.
(191)
När det gäller Förenta staterna visar statistiken från Eurostat att marknadsandelen för importen av sömlösa rör från Förenta staterna ökade från 0,6 % 2001 till 1,8 % under undersökningsperioden. Det genomsnittliga försäljningspriset för Förenta staterna var 2 414 EUR per ton i början av perioden, dvs. nästan fyra gånger högre än gemenskapsindustrins, och minskade sedan kraftigt med 77 % till 797 EUR per ton under undersökningsperioden, en nivå som dock var 8 % högre än gemenskapsindustrins. Med tanke på prisnivån kan importen från Förenta staterna, trots att den har ökat, således inte betraktas som en betydande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit.
(192)
Det hävdades att importen från Argentina och Förenta staterna har ökat stadigt sedan 2001, att dessa länders sammanlagda marknadsandel översteg 4 % under undersökningsperioden och att Förenta staternas priser var lägre än de exporterande tillverkarnas i tre av de fyra berörda länderna.
(193)
Påståendet att de amerikanska priserna var lägre än tre av de fyra berörda ländernas underbyggs inte av fakta. Mer generellt drogs slutsatsen att denna import inte kan betraktas som en betydande orsak till den skada som industrin lidit, i synnerhet eftersom prisnivån är så hög.
(194)
En exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrin främst var verksam inom tillverkning och försäljning av produkter i de övre segmenten (OCTG-rör) som konkurrerar med importen från Japan, Argentina och USA. Det påstods att importen från dessa tre länder tillsammans stod för en ökning av marknadsandelen på 1,5 procentenheter mellan 2001 och undersökningsperioden och att importen från de tre länderna ersatte sömlösa rör från gemenskapsindustrin snarare än importerade sömlösa rör från Ryssland och Ukraina.
(195)
Det bör framhållas att gemenskapsindustrin tillverkar sömlösa rör av alla slag och att produkter i de lägre segmenten tillverkas i betydande omfattning, även om tonvikten ligger på produkter i de övre segmenten med större mervärde. OCTG-rör utgör i själva verket endast en liten del av gemenskapsindustrins verksamhet: 5 % av den totala försäljningsvolymen och 7 % av det totala försäljningsvärdet för den likadana produkten som såldes på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden. Ökningen av den sammanlagda marknadsandelen för Japan, Argentina och Förenta staterna med 1,5 procentenheter från 4,5 % 2001 till 6,0 % under undersökningsperioden kan endast till en liten del, om ens det, sättas i samband med gemenskapsindustrins mer uttalade förlust av marknadsandelar under samma period, dvs. från 40,1 % till 36,7 %. Påståendet att importen från dessa tre länder tillfogat gemenskapsindustrin väsentlig skada måste därför avvisas.
(196)
En exporterande tillverkare hävdade att kommissionen inte har beaktat effekterna av importen av sömlösa rör från de nya medlemsstaterna. Särskilt i fråga om Slovakien framhölls det att dess import till EU tidigare konstaterats ske till dumpade priser som vållade gemenskapsindustrin skada. För denna import infördes antidumpningstullar som sedan upphörde att gälla på grund av EU:s utvidgning, som inföll under undersökningsperioden. Det hävdades också att denna import lett till att gemenskapsindustrin förlorat marknadsandelar.
(197)
Försäljningsvolymen från gemenskapsindustrin och andra europeiska tillverkare (inbegripet Slovakien) minskade dock med ca 133 000 ton respektive 112 000 ton mellan 2001 och 2004, medan importen från de fyra berörda länderna under samma period ökade med ca 120 000 ton (13).
(198)
Det kan inte göras gällande att importen från Slovakien före utvidgningen varit skadlig för gemenskapsindustrin under perioden från 2001 fram till utvidgningen (dvs. den 1 maj 2004), eftersom antidumpningstullar införts på denna import för att skapa rättvisa konkurrensvillkor för gemenskapsindustrin. Eventuella konsekvenser av denna försäljning inom EU-25 från och med den 1 maj innebär inte att slutsatserna om skada ändras och kan inte heller anses bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen från de fyra länder som ingår i undersökningen och den skada som vållats gemenskapsindustrin. En analys av importen av den berörda produkten från Slovakien till gemenskapen före respektive efter utvidgningen, som gjorts på grundval av uppgifter från Eurostat, visar att denna import av den berörda produkten till resten av gemenskapsmarknaden (24 länder) under anslutningsåret ökade med 7 % eller 5 911 ton jämfört med året före anslutningen. Denna volymökning är ytterst liten jämfört med hur importen från de fyra berörda länderna utvecklats.
(199)
Detta visar att gemenskapsindustrins marknadsandel inte minskade på grund av konkurrens inom gemenskapen.
(200)
Därför måste påståendet att gemenskapsindustrins marknadsandel kan ha minskat på grund av konkurrens inom gemenskapen avvisas.
(201)
Som svar på de slutliga undersökningsresultaten påpekade en exporterande tillverkare att de cykliska fluktuationerna på stålmarknaden var en faktor som inte beaktats på det sätt som föreskrivs i artikel 3.7 i grundförordningen.
(202)
Den exporterande tillverkaren lade dock inte fram någon bevisning till stöd för argumentet att det är fluktuationer på stålmarknaden som har gett upphov till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Dessutom torde fluktuationer på stålmarknaden påverka inte bara gemenskapsindustrin, utan även exporterande tillverkare. En nedgång på marknaden för sömlösa rör som sägs ha påverkat gemenskapsindustrin negativt bör således även ha fått negativa konsekvenser för importvolymerna; importvolymerna från de fyra berörda länderna borde alltså ha minskat. Som anges i skäl 151 har den sammantagna importen från de fyra berörda länderna dock ökat varje år under perioden mellan 2001 och 2004. Cykliska fluktuationer på stålmarknaden kan således inte betraktas som en orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit.
(203)
Ett företag hävdade att US-dollarns fall gentemot euron från 2001 till undersökningsperioden påverkade gemenskapsindustrins situation, dock utan att ge några belägg för att dessa växelkursvariationer faktiskt har påverkat gemenskapsindustrins resultat negativt. Eftersom det inte finns några belägg för att den skada som gemenskapsindustrin lidit beror på att eurons värde har stigit gentemot US-dollarn, dras slutsatsen att förekomsten av växelkursvariationer inte kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin lidit. Analysen av gemenskapsindustrin gjordes dessutom på grundval av det finansiella resultatet för den likadana produkt som tillverkas och säljs på gemenskapsmarknaden. Eftersom försäljningen av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden till övervägande del fakturerades i euro och de största tillverkningskostnaderna dessutom främst var i euro, hade växelkursvariationerna ingen större inverkan på den skada som gemenskapsindustrin lidit.
(204)
Med tanke på denna utveckling i fråga om volymer, priser och marknadsandelar för importen från andra tredjeländer dras slutsatsen att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit inte kan tillskrivas den importen.
(205)
Två exporterande tillverkare framhöll att den minskade lönsamheten berodde på ökade råvarukostnader och därför inte kunde kopplas till dumpad import från de berörda länderna. Kostnaden för skrot och billets, som är de viktigaste råvarorna för tillverkning av sömlösa rör, ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Två gemenskapstillverkare har uppgett att priset på skrot ökade med 66 % respektive 77 % mellan sista kvartalet 2003 och sista kvartalet av undersökningsperioden. En gemenskapstillverkare visade att priset på skrot under skadeundersökningsperioden (dvs. från 2001 till undersökningsperioden) mer än fördubblades, från 99 EUR per ton 2001 till 253 per ton under undersökningsperioden. Genomsnittspriserna för billets har utvecklats på liknande sätt.
(206)
Den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit har dock inte orsakats av de ökade råvarupriserna som sådana, utan av det faktum att gemenskapsindustrin inte kunnat föra kostnadsökningarna vidare till kunderna, såsom påpekas i skäl 168. Den dumpade importen från de berörda länderna, vars priser var betydligt lägre än gemenskapsindustrins, innebar att gemenskapsindustrin inte kunde höja sina försäljningspriser till en nivå som till fullo återspeglar de ökade råvarupriserna.
(207)
Efter det att de slutliga undersökningsresultaten meddelats hävdade en exporterande tillverkare att det var felaktigt att påstå att lönsamheten minskat under undersökningsperioden till följd av att gemenskapstillverkarna på grund av pristrycket från den dumpade importen inte kunnat höja priserna tillräckligt för att täcka de ökade råvarukostnaderna. Enligt det företaget ökade råvarupriserna (skrot) med 15,8 % under undersökningsperioden. Företaget hävdade att priserna på den dumpade importen ökade mer än råvarupriserna.
(208)
Som framgår ovan visar dock bekräftade uppgifter som inhämtats under undersökningen att gemenskapstillverkarnas råvarukostnader ökade betydligt mer än 15,8 % under undersökningsperioden. Utifrån de uppgifter som lämnats av vissa gemenskapstillverkare konstaterades det också att råvarupriserna ökade mer än de vägda genomsnittspriserna på sömlösa rör från de fyra berörda länderna under hela skadeundersökningsperioden. Därför kvarstår argumentet att gemenskapstillverkarna på grund av pristrycket från den dumpade importen inte kunde höja priserna tillräckligt för att göra försäljningen lönsam.
(209)
De antidumpningsåtgärder som trädde i kraft 1997 för den ursprungliga produkträckvidden med avseende på Rumänien och Ryssland tillämpas inte längre sedan juli 2004; detta som en försiktighetsåtgärd med tanke på att vissa gemenskapstillverkare tidigare använt konkurrensbegränsande metoder.
(210)
Vissa exporterande tillverkare och importörer begärde att en undersökning skulle göras för att ta reda på hur den kartell som vissa gemenskapstillverkare bildat kan ha påverkat resultatet för gemenskapsindustrin som helhet.
(211)
Det fanns ingen överlappning i tiden mellan de överträdelser som vissa gemenskapstillverkare gjort sig skyldiga till (1990-1995; för vissa produkter fram till 1999) och skadeundersökningsperioden (2001-2004) inom det aktuella antidumpningsförfarandet. Vid undersökningen har det heller inte kommit fram några uppgifter som visar att gemenskapsindustrins priser eller andra skadeindikatorer skulle ha påverkats av de konkurrensbegränsande metoderna. Man kan därför - och eftersom det inte finns några bevis på motsatsen - dra slutsatsen att den kartell som vissa gemenskapstillverkare bildade före 2001 inte har bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit under skadeundersökningsperioden.
(212)
När de slutliga undersökningsresultaten meddelats vidhöll en exporterande tillverkare att kommissionen inte hade undersökt de sannolika effekterna av en återgång till normala konkurrensvillkor inom gemenskapsindustrin efter kartellens upplösning 1999. Denna tillverkare hävdade att överlappningen i tid mellan kartellens verksamhet och skadeundersökningsperioden inom det aktuella förfarandet var irrelevant och att kommissionen hade gjort en felaktig bedömning i skade- och orsaksanalysen och eventuellt hade överträtt bestämmelserna i artikel 3.7 i grundförordningen.
(213)
Det bör betonas att endast en mindre del av den berörda produkten, dvs. OCTG-rör (klassificerade enligt KN-nummer 7304210020 och 7304291120) omfattades av kartellförfarandet. Under undersökningsperioden utgjorde försäljningen av OCTG-rör på gemenskapsmarknaden endast 5 % av gemenskapsindustrins totala försäljningsvolym.
(214)
Den period på två år som förflutit mellan kartellens upplösning och början av perioden för undersökning av huruvida gemenskapsindustrin lidit skada dessutom är tillräcklig för att gemenskapsindustrins konkurrensvillkor skall ha återgått till det normala. Det har dock fastställts att gemenskapsindustrin lidit skada under undersökningsperioden.
(215)
Detta påstående avvisas därför.
5.4 Slutsats om orsakssamband
(216)
Det tidsmässiga överensstämmelsen mellan ökad dumpad import från de berörda länderna, ökad marknadsandel för denna import och det konstaterade prisunderskridandet, å ena sidan, och gemenskapsindustrins klart försämrade situation, å andra sidan, föranleder slutsatsen att den dumpade importen har vållat den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.
6. GEMENSKAPENS INTRESSE
(217)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen bör det undersökas om det trots slutsatsen om skadevållande dumpning finns tvingande skäl som kan leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. Det bör göras en bedömning av de eventuella åtgärdernas inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder.
6.1 Gemenskapsindustrin
(218)
Skadan för gemenskapsindustrin berodde på att den hade svårt att konkurrera med den dumpade lågprisimporten.
(219)
Det anses att ett införande av åtgärder skulle ge gemenskapsindustrin möjlighet att öka sin försäljningsvolym och marknadsandel, vilket i sin tur skulle leda till ökade skalekonomier och skapa den lönsamhet som krävs för att motivera fortsatta investeringar i produktionsanläggningar.
(220)
Om åtgärder inte införs kommer gemenskapsindustrins situation att förvärras ytterligare. Den kommer inte att kunna investera i ny produktionskapacitet och konkurrera på ett effektivt sätt med importen från tredjeländer. Några företag kommer att tvingas upphöra med sin tillverkning av den likadana produkten och avskeda personal. Slutsatsen är därför att det ligger i gemenskapsindustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs.
(221)
En icke-klagande gemenskapstillverkare som har en närstående exporterande tillverkare i Rumänien hävdade att gemenskapstillverkarna redan utnyttjar sin produktionskapacitet maximalt och inte kan tillgodose den stora efterfrågan på sömlösa rör som finns på gemenskapsmarknaden och i tredjeländer. Företaget påstod att ett införande av tullar skulle leda till ett otillräckligt utbud på gemenskapsmarknaden. Som anges ovan har undersökningen dock visat att gemenskapsindustrin under hela skadeundersökningsperioden hade en betydande reservkapacitet i produktionen som i framtiden skulle kunna användas för tillverkning av den berörda produkten för att tillgodose efterfrågan på sömlösa rör på gemenskapsmarknaden.
(222)
Det påstods också att åtgärderna skulle innebära en konkurrensbegränsning på gemenskapsmarknaden. Det bör noteras att det utöver de klagande tillverkarna finns en rad andra större tillverkare av den berörda produkten i de nya medlemstaterna, vilket också nämns i skäl 139. Antalet tillverkare i gemenskapen beaktas för att värna om konkurrensen på denna marknad, även om antidumpningsåtgärder införs. Som anges i skälen 188-195 konkurrerar även tillverkare i andra tredjeländer (t.ex. Förenta staterna) med gemenskapsindustrin med liknande produkter och priser. Det anses därför att ett införande av åtgärder varken kommer att äventyra tillgången på sömlösa rör eller begränsa konkurrensen på gemenskapsmarknaden.
6.2 Icke-närstående importörers intresse
(223)
Endast tre icke-närstående importörer besvarade frågeformuläret, och kontrollbesök gjordes hos två av dem. En fjärde icke-närstående importör godkände ett kontrollbesök senare under förfarandet. De fyra företagens import av den berörda produkten stod för 8 % av den totala importen till gemenskapen och tillgodosåg 3 % av förbrukningen inom gemenskapen.
(224)
Med beaktande av att importen av sömlösa rör till gemenskapen till större delen sker via importörer som har närstående exporterande tillverkare och mindre än hälften av den totala importen till gemenskapen sker via icke-närstående importörer, kan importen via de fyra icke-närstående importörerna betraktas som representativ för alla övriga icke-närstående importörer.
(225)
För en av importörerna stod den berörda produkten för 22 % av dess totala import av sömlösa rör och det motsvarande försäljningsvärdet utgjorde 3 % av dess totala omsättning under undersökningsperioden. Denna försäljning var mycket lönsam under undersökningsperioden. Eftersom de flesta av företagets leverantörer är etablerade inom gemenskapen eller i länder som inte berörs av antidumpningstullarna, kan antidumpningsåtgärderna inte anses få någon betydande inverkan.
(226)
En annan importör, vars huvudsakliga verksamhet består i att importera och omarbeta sömlösa rör, importerade alla sömlösa rör från de berörda länderna, särskilt Ryssland. En liten del av importen består av s.k. certifierade rör. Införandet av tullar på importen från Ryssland anses därför få negativa konsekvenser för affärsverksamheten, särskilt för företagets lönsamhet. Eftersom det utöver denna importör endast finns en annan leverantör av certifierade sömlösa rör inom gemenskapen, är det högst sannolikt att en prishöjning på grund av att antidumpningstullar införs kan föras vidare till slutkonsumenten. Företaget skulle också kunna täcka åtminstone en del av sitt behov genom inköp hos en lokal leverantör inom gemenskapen eller delvis ersätta den berörda produkten med andra produkter.
(227)
De andra två samarbetande importörerna, vars importvolymer endast stod för en mindre del av den totala importen av den berörda produkten under undersökningsperioden, ansåg inte att införandet av tullar skulle påverka dem.
(228)
Mot bakgrund av ovanstående görs bedömningen att införandet av antidumpningsåtgärder påverkar importörerna på olika sätt beroende på deras situation. Man kan därför dra slutsatsen att införandet av åtgärder skulle kunna få betydande negativa konsekvenser för en importörs ekonomiska situation. Åtgärderna väntas emellertid genomsnittligt sett inte påverka importörernas samlade ekonomiska situation i någon större utsträckning.
6.3 Användarnas intresse
(229)
Inga användare av den berörda produkten besvarade kommissionens frågeformulär. Undersökningen visade dock att sömlösa rör främst används inom byggnadsindustrin och oljeindustrin. Enligt den information som finns tillgänglig används sömlösa rör vid större projekt (värmepannor, pipelines, byggarbeten), där de ingår som en mindre del. Därför drogs slutsatsen att de ökade kostnaderna på grund av införandet av antidumpningstullar på sömlösa rör sannolikt inte skulle få något större genomslag för dessa användare, vilket skulle kunna förklara varför de valt att inte delta i det aktuella förfarandet.
(230)
Utifrån dessa undersökningsresultat och eftersom det inte inkommit några uppgifter eller reaktioner från konsumentorganisationer, kan det konstateras att de föreslagna åtgärdernas konsekvenser för konsumenterna sannolikt blir marginella.
(231)
Därför dras slutsatsen att det, om man ser till gemenskapens intresse, inte finns några tvingande skäl till att inte införa antidumpningstullar.
7. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
7.1 Nivå för undanröjande av skada
(232)
Antidumpningsåtgärder bör införas för att se till att den dumpade importen inte vållar ytterligare skada.
(233)
Åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som denna import vållat, utan att den fastställda dumpningsmarginalen överskrids. Vid beräkningen av hur hög tull det skulle krävas för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt på den nivå som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. Med beaktande av gemenskapsindustrins genomsnittliga lönsamhet under 2001 konstaterades det att en vinstmarginal på 3 % av omsättningen kunde betraktas som en lämplig miniminivå som gemenskapsindustrin skulle ha förväntats kunna uppnå i avsaknad av skadevållande dumpning. Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin sålde på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades med den faktiska förlusten eller vinsten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.
7.2 Slutgiltiga åtgärder
(234)
Mot bakgrund av ovanstående anses det att slutgiltiga antidumpningsåtgärder i enlighet med artikel 9 i grundförordningen bör införas avseende import av den berörda produkten, på en nivå som motsvarar den lägsta av dumpnings- och skademarginalerna i enlighet med regeln om lägsta tull.
(235)
Eftersom nivån för undanröjande av skada är högre än den konstaterade dumpningsmarginalen, bör de slutgiltiga åtgärderna fastställas på grundval av den senare. Dumpningsmarginalerna för övriga företag har fastställts till nivån för företaget med den högsta individuella marginalen i varje land.
(236)
De föreslagna slutgiltiga tullsatserna, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:
Land
Företag
Tullsats (i %)
Kroatien
Alla företag
29,8 %
Rumänien
S.C. T.M.K - Artrom S.A.
17,8 %
S.C. Mittal Steel Roman S.A
17,7 %
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
Alla övriga företag
17,8 %
Ryssland
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
Alla övriga företag
35,8 %
Ukraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
Alla övriga företag
25,7 %
(237)
De individuella företagsspecifika antidumpningstullar som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. Följaktligen återspeglar de den situation som konstaterades för dessa företag under denna undersökning. Dessa tullar (i motsats till den tull för hela landet som är tillämplig på ”alla andra företag”) är således endast tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, och därmed de särskilda rättsliga enheter, som angivits. Importerade produkter som tillverkats av andra företag som inte särskilt namngivits i artikeltexten till denna förordning, inbegripet enheter som är de angivna företagen närstående, kan inte omfattas av dessa tullar, utan skall omfattas av de tullar som är tillämpliga på alla andra företag.
(238)
Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen (14) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. denna namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheter. Lämpliga åtgärder kommer därefter vid behov att vidtas, bl.a. en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. I syfte att säkerställa att antidumpningstullen tillämpas korrekt bör nivån för den landsomfattande tullen tillämpas inte enbart på icke-samarbetsvilliga exportörer utan också på de företag som inte exporterade något under undersökningsperioden. De sistnämnda företagen uppmanas emellertid att, när de uppfyller kraven i artikel 11.4 andra stycket i grundförordningen, lämna in en begäran om översyn i enlighet med samma artikel för att få sin situation granskad individuellt.
(239)
När tullmyndigheterna fastställer CEV-gränsvärdet vid gemenskapens gräns kan detta göras indirekt genom kontroll av de 11 KN-nummer enligt vilka den berörda produkten är klassificerade. Under skadeundersökningsperioden utgjordes 99,9 % av all import av den berörda produkten av sömlösa rör med ett CEV-värde som var lägre än gränsvärdet 0,86. Därför drogs slutsatsen att all import av sömlösa rör från de berörda länderna enligt de 11 KN-numren skulle betraktas som den berörda produkten, utom i de sällsynta fall då importören kan visa att den importerade varans CEV-värde är högre än gränsvärdet 0,86.
7.3 Begäran om undantag
(240)
En importör som importerade s.k. certifierade sömlösa rör till gemenskapen ansåg att hans företag borde undantas från tillämpningen av antidumpningstullar. Företaget har dock inte angett varför ett sådant individuellt undantag skulle vara motiverat. Det bör noteras att denna importör har importerat dumpade sömlösa rör som vållat gemenskapsindustrin skada och att det därför inte fanns något skäl att bevilja företaget ett sådant undantag. Det ansågs dessutom olämpligt att undanta denna importör från antidumpningstullarna på grund av den stora risken för kringgående av åtgärderna. Eftersom certifierade rör också har en rad olika användningsområden fanns det inte adekvata garantier för att denna import enbart skulle användas vid byggnadsprojekt i Italien.
7.4 Begäran om partiellt tillfälligt upphävande
(241)
Efter det att de slutliga undersökningsresultaten meddelats begärde en importör ett partiellt tillfälligt upphävande under en niomånadersperiod (med möjlighet till förlängning med högst 12 månader) av tullarna på viss import av den berörda produkten, som tillverkats av den ryska exporterande tillverkaren TMK och som klassificerats enligt KN-nummer 7304 39 92 och certifierats av det italienska arbetsmarknadsministeriet för användning vid offentliga byggnadsprojekt i Italien.
(242)
Importören hävdade att ett partiellt tillfälligt upphävande var motiverat med tanke på gemenskapens intresse enligt artikel 14.4 i grundförordningen. Importören anförde att företaget utan ett partiellt tillfälligt upphävande av åtgärderna skulle upphöra med importen av certifierade rör, vilket skulle skapa ett monopol eftersom det endast skulle finnas ett företag kvar i Italien som tillverkade certifierade sömlösa rör.
(243)
Importören ansåg att det partiella tillfälliga upphävandet av åtgärderna inte skulle skada den enligt uppgift enda kvarvarande gemenskapstillverkaren, vars produktionsvolym av certifierade sömlösa rör sades täcka endast ca två tredjedelar av den årliga efterfrågan på certifierade sömlösa rör i Italien. Importören hävdade också att ett partiellt tillfälligt upphävande av åtgärderna på ett enkelt sätt kunde övervakas av den italienska tullen genom kontroll av certifieringshandlingarna, som måste uppvisas för tullen vid varje importtransaktion.
(244)
Beträffande argumentet att ett icke-partiellt tillfälligt upphävande av åtgärderna skulle skapa ett monopol på gemenskapsmarknaden kan det konstateras att det visserligen fanns två tillverkare av certifierade sömlösa rör i Italien under undersökningsperioden, men att det sedan slutet av 2005 faktiskt endast finns ett sådant företag. Det kunde dock visas att den dumpade importen av certifierade rör från Ryssland under undersökningsperioden underskred priset på certifierade rör från gemenskapsindustrin i sådan utsträckning att gemenskapstillverkarna inte kunde konkurrera med den dumpade importen och därför tvingades upphöra med eller kraftigt minska tillverkningen av certifierade sömlösa rör. Eftersom det faktum att det endast fanns en gemenskapstillverkare av certifierade sömlösa rör kvar på gemenskapsmarknaden berodde på den dumpade importen av certifierade sömlösa rör, måste argumentet att ett partiellt upphävande av tullarna inte skulle skada gemenskapsindustrin avvisas. Införandet av tullar förväntas tvärtom leda till ökad konkurrens och till att andra gemenskapstillverkare av certifierade rör kommer tillbaka på gemenskapsmarknaden.
(245)
Kommissionen medger att det partiella tillfälliga upphävandet i princip skulle kunna övervakas av de italienska tullmyndigheterna, men anser också att det begärda partiella upphävandet måste avvisas på samma grunder som den begäran om undantag som nämnts tidigare i skäl 240. Att bevilja en individuell importör ett partiellt tillfälligt upphävande är olämpligt på grund av den stora risken för kringgående av åtgärderna, eftersom de certifierade sömlösa rör som importeras av det berörda företaget kan användas för andra ändamål än byggnadsprojekt i Italien.
7.5 Åtaganden
(246)
Samma importör ansåg att ett åtagande från den exporterande tillverkare i Ryssland som är dess leverantör borde godtas. Åtagandet skulle innebära att en tullfri importvolym med en kvantitativ begränsning fastställdes. Importören hävdade att importen upp till den fastställda volymen skulle användas enbart vid offentliga byggnadsprojekt i Italien. Denna import skulle därför inte vålla gemenskapsindustrin någon skada. Utbudet på certifierade sömlösa rör inom gemenskapen uppgavs dessutom vara otillräckligt. Det bör dock noteras att det enligt artikel 8.1 i grundförordning endast är exporterande tillverkare som kan erbjuda åtaganden, men däremot inte importörerna. Därför avvisades denna begäran.
(247)
Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införande av slutgiltiga antidumpningstullar meddelats, förklarade de flesta exporterande tillverkarna i de berörda länderna att de var beredda att göra prisåtaganden enligt artikel 8.1 i grundförordningen.
(248)
Den berörda produkten omfattar dock en rad olika produkttyper med produktegenskaper som inte alltid är lätta att identifiera vid import. Det gör det praktiskt taget omöjligt att fastställa meningsfulla minimipriser för varje produkttyp som kan övervakas på lämpligt sätt av kommissionen och medlemsstaternas tullmyndigheter vid import. Priserna för den berörda produkten har dessutom varit instabila under de senaste åren, och följaktligen är det inte lämpligt med ett fast prisåtagande som gäller under en längre tid. De lättrörliga priserna beror på prisvariationerna för de olika råvarorna, dvs. billets, göt och stålskrot, som utgör en viktig men varierande del av produktionskostnaden. Om minimiexportpriserna knöts till priset på en viss råvara skulle man vara tvungen att fastställa en metod för att beräkna index för varje undergrupp av den berörda produkten, vilket skulle göra det ytterst komplicerat att fastställa parametrar för beräkningsmetoderna och övervaka åtagandena.
(249)
Åtaganden har dessutom tidigare godtagits för vissa produkter som omfattas av den aktuella undersökningen. De åtaganden som baserades på principen att priserna för varje produktgrupp skulle vara i linje med prisstrukturen inom gemenskapen visade sig vara svåra för kommissionen att övervaka eller konstaterades inte ha lett till en höjning av priserna till icke-skadevållande nivåer som kunde ha återupprättat rättvisa konkurrensförhållanden på gemenskapsmarknaden (15).
(250)
I flera fall var den föreslagna produktklassificeringen inte heller tillräckligt detaljerad för att möjliggöra lämplig övervakning, eller skulle den föreslagna prisnivån inte leda till undanröjande av skadevållande dumpning.
(251)
Med beaktande av detta, särskilt svårigheterna att övervaka de olika minimiimportpriserna, anses åtaganden inte vara ett realistiskt alternativ. Med tanke på Rumäniens förestående anslutning till gemenskapen kommer dock åtgärderna avseende det landet att vara tidsbegränsade. Risken för att rumänska exportörer försöker kringgå minimiimportpriserna är därför ganska liten och det kommer sannolikt inte att ske några betydande prisförändringar. Kommissionen godtog därför genom beslut 2006/441/EG av den 23 juni 2006 (16) om godtagande av åtaganden som gjorts i samband med antidumpningsförfarandet avseende import av vissa sömlösa rör av järn eller olegerat stål med ursprung bland annat i Rumänien de åtaganden som rumänska exporterande tillverkare förklarat sig beredda att göra. Skälen till att åtagandet godtogs anges närmare i det beslutet. Kommissionen anser att åtagandena undanröjer dumpningens skadliga verkningar och i betydande utsträckning begränsar risken för kringgående av åtgärderna.
(252)
För att ytterligare underlätta för kommissionen och tullmyndigheterna att på ett effektivt sätt följa upp att företagen uppfyller sina åtaganden bör, vid uppvisandet av begäran om övergång till fri omsättning för den behöriga tullmyndigheten, befrielse från antidumpningstull beviljas endast under förutsättning i) att det uppvisas en åtagandefaktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som föreskrivs i bilagan, ii) att produkterna har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de angivna företagen till den första oberoende kunden i gemenskapen samt iii) att de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan. Om dessa villkor inte uppfyllts skall den tillämpliga antidumpningstullen tas ut då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas.
(253)
Om kommissionen i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen återkallar godtagandet av ett åtagande till följd av en överträdelse genom att hänvisa till särskilda transaktioner och förklara den berörda åtagandefakturan ogiltig, skall en tullskuld uppkomma då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas avseende dessa transaktioner.
(254)
Importörerna bör vara medvetna om att en tullskuld kan uppkomma enligt skäl 252 och 253 som en normal handelsrisk då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas, även om ett åtagande från den tillverkare som är deras leverantör direkt eller indirekt godtagits av kommissionen.
(255)
I enlighet med artikel 14.7 i grundförordningen bör tullmyndigheterna därför omedelbart underrätta kommissionen om det konstateras att åtagandet har överträtts.
(256)
Åtagandena från de rumänska exporterande tillverkarna bedöms därför som godtagbara av kommissionen och de berörda företagen har underrättats om de huvudsakliga omständigheter, överväganden och skyldigheter på vilka godtagandet grundar sig. Av de skäl som anges ovan är emellertid åtagandena från de ryska och ukrainska exporterande tillverkarna inte godtagbara.
(257)
Det bör noteras att om åtagandet bryts eller återtas, eller om det finns en misstanke om att det har brutits, kan enligt artikel 8.9 och artikel 10 i grundförordningen en antidumpningstull införas.
7.6 Slutsats om de två interimsöversynerna och de pågående åtgärderna
(258)
Det erinras om att, såsom anges i skäl 3, två interimsöversyner inleddes på kommissionens eget initiativ i syfte att göra det möjligt att företa eventuella ändringar eller upphävanden av de slutgiltiga antidumpningsåtgärder som införts för import av produkter som ingår i den ursprungliga produkträckvidden och härrör från Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina.
(259)
På grundval av resultaten av den aktuella undersökningen bör åtgärder införas för import av sömlösa rör enligt definitionen i skäl 17 med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina. Eftersom den berörda produkten enligt definitionen i avsnitt 2.1 även omfattar produkter inom räckvidden för de befintliga åtgärderna, är de åtgärder som infördes för den ursprungliga produkträckvidden genom förordning (EG) nr 2320/97 och förordning (EG) nr 348/2000 inte längre nödvändiga och de förordningarna bör därför upphävas.
(260)
Parallellt bör de två interimsöversyner som nämns ovan samt den interimsöversyn och den översyn vid giltighetens utgång som inleddes i november 2002 och som avses i avsnitt 1.2 avslutas.
(261)
Förordning (EG) nr 1866/2005 om förlängning av det partiella tillfälliga upphävandet av åtgärder enligt den ursprungliga produkträckvidden som avser produkter med ursprung i Kroatien och Ukraina blir dessutom föråldrad när förordning (EG) nr 348/2000 upphävs.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter på högst 406,4 mm, med ett högsta motsvarande kolvärde (carbon equivalent value, CEV) på 0,86 enligt formel vid International Institute of Welding (IIW) (17) och kemisk analys, klassificerade enligt KN-nummer ex 7304 10 10, ex 7304 10 30, ex 7304 21 00, ex 7304 29 11, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (18) (Taric-nummer 7304101020, 7304103020, 7304210020, 7304291120, 7304318030, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518930, 7304599230 och 7304599320) och med ursprung i Kroatien, Rumänien, Ryssland och Ukraina.
Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för de ovan beskrivna produkter som tillverkas av de företag som anges nedan:
Land
Företag
Antidumpningstull
Taric-tilläggsnummer
Kroatien
Samtliga företag
29,8 %
Rumänien
S.C. T.M.K. - Artrom S.A.,
17,8 %
A738
S.C. Mittal Steel Roman S.A.
17,7 %
A739
S.C. Silcotub S.A.
11,7 %
A740
Alla övriga företag
17,8 %
A999
Ryssland
Joint Stock Company Chelyabinsk Tube Rolling Plant och Joint Stock Company Pervouralsky Novotrubny Works
24,1 %
A741
Alla övriga företag
35,8 %
A999
Ukraina
OJSC Dnepropetrovsk Tube Works
12,3 %
A742
CJSC Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube och OJSC Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant
25,1 %
A743
CJSC Nikopol Steel Pipe Plant Yutist
25,7 %
A744
Alla övriga företag
25,7 %
A999
Trots vad som sägs i första stycket skall den slutgiltiga tullen inte tillämpas på import som övergår till fri omsättning enligt bestämmelserna i artikel 2.
Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Importprodukter som deklareras för övergång till fri omsättning och som fakturerats av företag från vilka kommissionen har godtagit ett åtagande och som nämns i förteckningen i kommissionens beslut 2006/441/EG av den 23 juni 2006 (19), med eventuella ändringar, skall vara befriade från den antidumpningstull som införs genom artikel 1 förutsatt att
-
de har tillverkats, skickats och fakturerats direkt av de angivna företagen till den första oberoende kunden i gemenskapen,
-
de åtföljs av en åtagandefaktura, dvs. en faktura som innehåller åtminstone de uppgifter och den försäkran som anges i bilagan till denna förordning, och
-
de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen i åtagandefakturan.
2. En tullskuld skall uppkomma då en deklaration för övergång till fri omsättning godtas
-
om det, för de importprodukter som beskrivs i punkt 1, fastställs att ett eller flera av de villkor som anges i den punkten inte är uppfyllda, eller
-
om kommissionen i enlighet med artikel 8.9 i grundförordningen genom en förordning eller ett beslut som hänvisar till särskilda transaktioner återkallar godtagandet av ett åtagande och förklarar de berörda åtagandefakturorna ogiltiga.
Artikel 3
Förordning (EG) nr 2320/97 och förordning (EG) nr 348/2000 skall upphöra att gälla.
Artikel 4
De interimsöversyner av antidumpningstullarna på import av sömlösa rör av järn eller icke-legerat stål med ursprung i bland annat Ryssland och Rumänien samt Kroatien och Ukraina som inleddes i mars 2005 skall avslutas.
Den interimsöversyn och den översyn vid giltighetens utgång som inleddes i november 2002 och som genom skäl 20 i förordning (EG) nr 1322/2004 bekräftades vara pågående skall avslutas.
Artikel 5
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 27 juni 2006.