РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 6 ноември 2008 година
относно Държавна помощ C 17/05 (ex N 194/05 и PL 34/04), приведена в действие от Полша в полза на Stocznia Gdynia
(нотифицирано под номер C(2008) 6771)
(само текстът на полски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2010/47/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, алинея първа от него,
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си (1) съгласно горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
В съответствие с разпоредбите, предвидени в точка 3 от Приложение IV към Договора за присъединяване, регламентиращи процедурата за временен механизъм, на 29 април 2004 г. Полша уведоми за мерки за преструктуриране в полза на Stocznia Gdynia S.A. (наричано по-долу „корабостроителница Gdynia“). Делото е заведено под номер PL 34/2004.
(2)
С писмо от 19 май 2004 г. Комисията изиска от Полша да предостави определени липсващи документи. Същите бяха предоставени на 16 юни 2004 г. С писма от 30 юли 2004 г., 8 октомври 2004 г., 23 ноември 2004 г. и 4 март 2005 г. Комисията изиска допълнителна информация, на което Полша отговори с писма, съответно от 3 септември 2004 г., заведено като получено на 7 септември 2004 г., от 10 ноември 2004 г., заведено като получено на 15 ноември 2004 г., от 17 февруари 2005 г., заведено като получено на 21 февруари 2005 г., от 30 март 2005 г., заведено като получено на 1 април 2005 г. и от 18 април 2005 г., заведено като получено на 20 април 2005 г. С писмо от 22 април 2005 г., заведено като получено на същата дата, Полша приема, че Комисията ще разглежда PL 34/2004 от дата 29 април 2004 г. като уведомление съгласно член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на всякакви мерки, за които е установено, че представляват нова помощ. Делото е заведено под нов номер: N 194/2005.
(3)
На 1 юни 2005 г. Комисията прие решение да открие официална процедура по разследване, което беше публикувано в Официален вестник (2), и покани Полша и заинтересованите страни да представят мнения.
(4)
След като беше разрешено удължаване на срока за предоставяне на мнения (писмо от 9 август 2005 г.), Полша предостави мненията си с писмо от 2 септември 2005 г., заведено като получено на 5 септември 2005 г. В отговора си Полша предостави на Комисията плана за преструктуриране, целящ модернизиране на корабостроителница Gdynia от дата 4 март 2004 г. (наричан по-долу „План за преструктуриране 2004“).
(5)
Полша предостави допълнителни мнения с писмо от 3 ноември 2005 г., заведено като получено на 7 ноември 2005 г.
(6)
Корабостроителница Gdynia предостави мнения с писмо от 10 октомври 2005 г., заведено като получено на 14 октомври 2005 г. Мнения бяха предоставени също и от „Ray Car Carriers“ (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 10 октомври 2005 г.), от кабинета на постоянния представител на Дания в Европейския съюз (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г.), от Датската корабостроителна асоциация „Danish Maritime“ (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на същата дата), от профсъюз „Солидарност“ (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 10 октомври 2005 г.) и от Полската корабостроителна асоциация (с писмо от 10 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г.).
(7)
Комисията препрати тези мнения на Полша с писма от 26 октомври 2005 г. и 12 декември 2005 г. (3). Полша отговори на мненията, предоставени от корабостроителница Gdynia, с писмо от 16 януари 2006 г., заведено като получено на 18 януари 2006 г. Полша не предостави никакви мнения по материалите, предоставени от други трети страни.
(8)
Комисията потърси помощта на външен консултант за оценка на План за преструктуриране 2004. Консултантът предаде своя доклад на Комисията през декември 2005 г.
(9)
С писмо от 13 януари 2006 г. Комисията поиска Полша да предостави актуална информация за най-новото в развитието на нейната стратегия за преструктуриране на корабостроителница Gdynia. Полша отговори с писмо с дата 20 февруари 2006 г., заведено като получено на 21 февруари 2006 г., а на 22 февруари 2006 г. се състоя среща между представители на Комисията, полските власти и корабостроителница Gdynia. Полша заяви, че План за преструктуриране 2004 е остарял и че е приела нова стратегия за преструктуриране на Gdynia Shipyard Group, включваща отделяне на подразделение от групата и (частична) приватизация на корабостроителница Gdynia. Полша съобщи също, че до 30 юни 2006 г. на Комисията ще бъде предоставен коригиран план за преструктуриране и че скоро ще започне приватизацията на корабостроителница Gdynia.
(10)
Като резултат от тази среща, на 8 март 2006 г. Комисията изпрати писмо на Полша, на което Полша отговори с писмо от 13 март 2006 г., заведено като получено на същата дата, в което се обявява приватизационен график. Полша предостави допълнителна информация за процеса на приватизация с писмо от дата 29 март 2006 г., заведено като получено на 30 март 2006 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 30 март 2006 г., на което Полша отговори с писмо от 19 април 2006 г., заведено като получено на 20 април 2006 г.
(11)
С писмо от 6 април 2006 г., заведено като получено на 10 април 2006 г., Полша предостави първоначален проект на документа „Стратегия за корабостроителния сектор (корабостроителници за мореплавателни съдове) в Полша 2006-2010 г.“ Комисията предостави мнения с писмо от 12 април 2006 г. Документът беше окончателно одобрен от Полския кабинет на 31 август 2006 г. и изпратен на Комисията с писмо от 1 септември 2006 г., заведено като получено на същата дата.
(12)
С писмо по електронна поща от 15 май 2006 г., корабостроителница Gdynia предостави на Комисията „Информационен меморандум за корабостроителница Gdynia“ от месец май 2006 г., който стана достъпен за потенциални инвеститори от 10 май 2006 г.
(13)
С писмо от 26 май 2006 г., заведено като получено на 30 май 2006 г., Полша предостави допълнителна информация за извършващия се приватизационен процес, включваща списъка на фирмите, до които Полша е изпратила чрез своя приватизационен консултант предложение за участие в новото увеличаване на капитала, одобрено от Общото събрание на корабостроителница Gdynia на 19 април 2006 г. С писмо от 13 юли 2006 г., заведено като получено на 17 юли 2006 г., Полша предостави допълнителна информация за извършващия се приватизационен процес, като информира Комисията, че две фирми са предоставили предварителни оферти за участие в увеличаването на капитала и предостави сравнителен анализ на тези оферти, направен от приватизационния консултант.
(14)
На 9 юни 2006 г. корабостроителница Gdynia предостави на Комисията първоначални проекто-промени на плана за преструктуриране. Представители на Комисията посетиха корабостроителницата на 13 юни 2006 г. и изказаха предварителни мнения относно променения план за преструктуриране. Външният консултант на Комисията изложи мненията си в доклад от месец юли 2006 г. Накрая, в писмо от 17 юли 2006 г., Комисията коментира недостатъците на проекто-промените на плана за преструктуриране.
(15)
Бяха проведени няколко срещи във връзка с приватизационния процес и подготовката на променения план за преструктуриране, на които присъстваха представители на Комисията и на полските власти: в Брюксел на 31 януари, на 22 февруари и на 10 май 2006 г. и в сградата на корабостроителница Gdynia на 13 юни 2006 г.
(16)
Полша отговори на писмото на Комисията от 17 юли 2006 г. с писмо от дата 31 август 2006 г., заведено като получено на 1 септември 2006 г.
(17)
На 3 септември 2006 г. Полша направи уведомление за промени в „Плана за преструктуриране на Gdynia Shipyard S.A.“ (наричан по-долу „План за преструктуриране 2006“) и за нова държавна помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia след решението на Комисията да открие официална процедура по разследване.
(18)
Полша предостави допълнителна информация за процеса на преструктуриране на Gdynia Shipyard Group с писмо от 12 септември 2006 г., заведено като получено на 13 септември 2006 г., в което по-конкретно се заявява, че капиталите на корабостроителница Гданск и Gdynia Shipyard Group са разделени.
(19)
Допълнителна информация относно приватизационния процес на корабостроителница Gdynia беше предоставена с писмо от дата 26 септември 2006 г., заведено като получено на 27 септември 2006 г.
(20)
Полша изпрати уведомление за допълнителна нова помощ за корабостроителница Gdynia с писмо от дата 21 ноември 2006 г., заведено като получено на 27 ноември 2006 г.
(21)
На 7 декември 2006 г. се проведе среща между комисар Kroes и Piotr Woźniak, министър на икономиката на Полша. Министърът заяви, че Полша е поела задължението да стартира отново приватизационния процес за корабостроителница Gdynia посредством открита и прозрачна процедура, която следва да завърши до месец юни 2007 г. Полша потвърди това изявление с писмо от 27 декември 2006 г., заведено като получено на 4 януари 2007 г., позовавайки се на решение на Кабинета от 19 декември 2006 г. за ратифициране на документ, озаглавен „Състоянието на корабостроителната промишленост“. Полша поиска от Комисията провеждане на разговори за изравнителни мерки.
(22)
Представители на Комисията посетиха корабостроителницата на 19 декември 2006 г. с външния консултант с оглед събиране на факти и данни, необходими за оценяване на изравнителните мерки. На 16 януари 2007 г. външният консултант на Комисията предостави доклад относно капацитета на корабостроителницата.
(23)
Комисията отговори на писмото от 27 декември 2006 г. с писмо от 29 януари 2007 г., в което призова Полша до края на февруари 2007 г. да представи предложение за изравнителни мерки за корабостроителница Gdynia.
(24)
С писмо от дата 28 февруари 2007 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави обяснения относно приватизацията на корабостроителница Gdynia и предложение за изравнителни мерки.
(25)
Въз основа на това на 15 март 2007 г. се проведе техническа среща между Комисията, полските власти и представители на корабостроителницата, насочена главно към изравнителните мерки, но също и към провеждащия се приватизационен процес. Комисията и полските власти постигнаха споразумение, че Комисията ще започне дискусия по технически въпроси директно с корабостроителница Gdynia с оглед събиране на всички необходими данни за оценка от нейна страна на изравнителните мерки, предложени от Полша. Корабостроителница Gdynia изпрати известно количество първоначална информация относно капацитета на корабостроителницата с писмо по електронна поща от 12 март 2007 г., заведено като получено на 27 април 2007 г.
(26)
Комисията поиска допълнителна информация относно изравнителните мерки с писма от 29 март 2007 г., 27 април 2007 г. и 25 май 2007 г., на които корабостроителница Gdynia отговори съответно с писмо от 20 април 2007 г., заведено като получено на 23 април 2007 г., с писмо от 9 май 2007 г., заведено като получено на 10 май 2007 г. и с писмо от 30 май 2007 г., заведено като получено на 31 май 2007 г. Корабостроителница Gdynia предостави допълнителна информация на среща с представители на Комисията, проведена на 6 юни 2007 г. и впоследствие с писмо от дата 18 юни 2007 г., заведено като получено на 21 юни 2007 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо по електронна поща от 20 юни 2007 г., на което корабостроителница Gdynia отговори с писмо от 25 юни 2007 г., заведено като получено на същата дата.
(27)
С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията информира Полша, че нейният предварителен анализ на изравнителните мерки, предложени от Полша за корабостроителница Gdynia, е показал, че мерките са приемливи, при условие, че бъдат изпълнени определени условия. Полша отговори с писмо от 24 август 2007 г., заведено като получено на 27 август 2007 г., в което коментира условията, поставени за реализирането на изравнителната мярка за корабостроителница Gdynia. Комисията приключи въпроса за изравнителните мерки с писмо от дата 3 октомври 2007 г.
(28)
В телефонен разговор от 24 май 2007 г. полските власти информираха Комисията, че Полша възнамерява да възобнови приватизационния процес за корабостроителница Gdynia чрез публичен търг. Комисията поиска изчерпателна информация за най-новото в развитието на приватизационния процес с писмо от дата 29 май 2007 г. и повтори запитването си с писмо от 6 юни 2007 г. Полша отговори с писмо от 22 юни 2007 г., заведено като получено на 25 юни 2007 г. и, след допълнително искане за информация от дата 28 юни 2007 г., допълни предоставените данни с писмо от 11 юли 2007 г., заведено като получено на същата дата. С това писмо Полша предостави на Комисията също и информационния меморандум за корабостроителница Gdynia от дата 4 юли 2007 г. (наричан по-долу „информационния меморандум“). В писмо от 31 юли 2007 г. Комисията отбеляза, че приватизационният процес не може повече да се забавя.
(29)
С писмо от 30 юли 2007 г. Комисията изпрати своите мнения относно информационния меморандум. Полша отговори с писмо от дата 21 август 2007 г., заведено като получено на 27 август 2007 г. С писмо от 29 август 2007 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави проектодокумент озаглавен „Допълнителни разяснения относно информационния меморандум за корабостроителница Gdynia“ от дата 29 август 2007 г. (наричан по-долу „Приложение към информационния меморандум“), който да бъде анексиран към информационния меморандум от 4 юли 2007 г. С писмо от 4 септември 2007 г. Комисията представи своите мнения относно Приложението към информационния меморандум, на което Полша отговори с писмо от 7 септември 2007 г., в което предостави изменена версия на Приложението към информационния меморандум. Комисията представи окончателното си мнение с писмо от дата 14 септември 2007 г.
(30)
Полша предостави информация относно новостите в развитието на приватизационния процес с писмо от 7 септември 2007 г., заведено като получено на същата дата, с писмо от 23 октомври 2007 г., заведено като получено на 24 октомври 2007 г., и с писмо от 25 октомври 2007 г., заведено като получено на същата дата.
(31)
В отговор на писмо от Комисията от дата 30 ноември 2007 г., Полша предостави допълнителна информация относно приватизационния процес с писма от дати 13, 19 и 21 декември 2007 г., заведени като получени съответно на 14, 20 и 21 декември 2007 г. В последното писмо Полша информира Комисията, че е получила три обвързващи оферти за закупуване на корабостроителница Gdynia. Тези оферти бяха предоставени на Комисията с писмо от 8 февруари 2008 г., заведено като получено на 11 февруари 2008 г.
(32)
На 10 януари 2008 г. в Брюксел се състоя среща между представители на Комисията и полските власти, заключенията от която бяха повторени от Комисията в писма от дати 17 и 30 януари 2008 г.
(33)
С писмо от 30 януари 2008 г., Полша информира Комисията, че двама участници в търга са били поканени на преговори с Министерството на финансите. С писмо от 14 февруари 2008 г., заведено като получено на 19 февруари 2008 г., Полша обяви, че приватизационният процес за корабостроителница Gdynia ще бъде завършен до лятото на 2008 г. Комисията отговори с писмо от дата 28 февруари 2008 г.
(34)
С писмо от дата 29 февруари 2008 г., заведено като получено на 3 март 2008 г., Полша предостави първия проект на нов план за преструктуриране, изготвен от един от участниците в търга - Amber Sp. z o.o. На 20 март 2008 г. на фирмата е дадено временно изключително право за водене на преговори и с писмо по електронна поща от 9 април 2008 г., заведено като получено на 24 април 2008 г., тя е предоставила актуализация на проекто-плана за преструктуриране. Този участник в търга предостави допълнителна информация с „Ключови направления на преструктурирането“, документ предоставен на среща на 10 април 2008 г., и заведен като получен на 18 април 2008 г. Подготвената от втория участник в търга информация беше предоставена по-късно, с писмо от 7 април 2008 г., заведено като получено на 18 април 2008 г., след напомняне от дата 18 март 2008 г.
(35)
Полша предостави информация относно развитието на преговорите с Amber Sp. z o.o., като единствен преговарящ, с писмо от 28 март 2008 г., заведено като получено на същата дата, с писмо от 7 април 2008 г., заведено като получено на 18 април 2008 г., с писмо от 23 април 2008 г., заведено като получено на същата дата, и с писмо от 25 април 2008 г., заведено като получено на същата дата. На 10 април 2008 г. във Варшава се състоя среща между представители на Комисията, корабостроителница Gdynia, Amber Sp. z o.o. и полските власти. Полша предостави на Комисията своя протокол от срещата с писмо от дата 7 май 2008 г., заведено като получено на 13 май 2008 г.
(36)
С писма от 21 и 30 април 2008 г. Комисията предостави мнение относно развитието на приватизационния процес.
(37)
С писмо от дата 12 май 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша информира Комисията, че Amber Sp. z o.o. са се оттеглили от приватизационния процес. Накрая, с писмо от 26 май 2008 г., заведено като получено на 27 май 2008 г., полските власти информираха Комисията, че на 15 май 2008 г., министърът на финансите е решил да прекрати приватизационния процес и в рамките на публичната покана да се ангажира в преговори с участници в търга, чиито оферти са били допуснати до процедурата, обявена през 2007 г.
(38)
Полските власти също така информираха Комисията, че предприемат действия за ново стартиране на приватизационния процес с оглед подписване на приватизационни споразумения през ноември 2008 г. От 3 юни 2008 г. Полша предоставя ежедневни доклади до Комисията относно предприетите действия от различни заинтересовани страни в стартиралия отново приватизационен процес. С писмо от 6 юни 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави на Комисията „Информационния меморандум за корабостроителница Gdynia“ от 2 юни 2008 г. (наричан по-долу „Информационен меморандум 2008“).
(39)
По искане на полските власти на 10 юни 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията, полските власти и предприятието ISD Polska, което бе представено на Комисията като потенциален купувач на корабостроителница Gdynia. Друга среща между Комисията и полските власти се състоя на 13 юни 2008 г.
(40)
С писмо от 26 юни 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави проектоплан за преструктуриране на корабостроителница Gdynia и корабостроителница Гданск, подготвен от ISD Polska (собственикът на корабостроителница Гданск) и проекто-план за преструктуриране на корабостроителница Gdynia, подготвен от Полската корабостроителна компания (наричана по-долу „ПКК“).
(41)
С писмо от дата 4 юли 2008 г., Комисията поиска разяснения по определени въпроси, свързани с проекто-плана за преструктуриране, подготвен от ISD Polska. Полша отговори с писма от 7 и 8 юли 2008 г., заведени като получени на същите дати. На 8 юли 2008 г. се състоя среща между представители на полските власти, ISD Polska и Комисията.
(42)
С писмо от дата 14 юли 2008 г. Полша се ангажира да предостави на Комисията цялостен план за преструктуриране до 12 септември същата година.
(43)
На 16 юли 2008 г. Комисията даде предварително одобрение на оценките и заключенията, представени в проекто-решение за приключване на официалното разследване, в което се казва, че помощта, отпусната на корабостроителница Gdynia, е несъвместима с общия пазар и следва да бъде възстановена. Но в светлината на писмото от полските власти от дата 14 юли 2008 г., Комисията реши да отложи приемането на решението, за да прецени дали новият план за преструктуриране, който трябва да бъде предоставен от полските власти до 12 септември 2008 г., ще подобри съществено ситуацията и ще позволи помощта да бъде счетена за съвместима с общия пазар.
(44)
От тогава Полша предоставя на Комисията всяка седмица актуална информация за приватизационния процес (писма от дати 28 юли, 4 август, 12 август, 21 август, 25 август, 1 септември, 8 септември, 16 септември и 23 септември, заведени като получени на същите дати).
(45)
С писмо от 18 юли, заведено като получено на 21 юли, Полша поиска три кръга консултации с Комисията по проектоплана за преструктуриране, с оглед изготвяне на окончателна версия, съобразена с мненията на Комисията. С писмо от 31 юли Комисията се съгласи с тази програма.
(46)
Но първата неофициална среща между полските власти и Комисията не се състоя по-рано от 21 август 2008 г. Друга среща с полските власти, в присъствието на ISD Polska, се проведе на 2 септември 2008 г. На 28 август 2008 г. Полша представи неофициално проектоплана на ISD Polska за преструктуриране и изменена негова версия на 8 септември 2008 г.
(47)
С писмо от 12 септември 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави окончателния план на ISD Polska за преструктуриране на корабостроителница Gdynia и корабостроителница Гданск.
(48)
С писмо от 16 септември 2008 г., заведено като получено на 17 септември 2008 г., Полша предостави проект на приватизационното споразумение между ISD Polska и полското Министерство на финансите.
(49)
На 30 септември 2008 г. беше организирана среща между полските власти и Комисията. В срещата участваха представители на ISD Polska.
(50)
С писмо от дата 27 октомври 2008 г., Комисията информира полските власти за рамковите условия за практическа реализация на това решение. С писмо от 3 ноември 2008 г., заведено като получено на 4 ноември 2008 г., Полша се ангажира изцяло да се съобрази с тези условия. Комисията прие този ангажимент с писмо от дата 6 ноември 2008 г.
(51)
С писмо от 14 юни 2007 г. Комисията поиска полските власти да представят кратко описание на цялата държавна помощ, отпусната на корабостроителницата след присъединяването на Полша към ЕС на 1 май 2004 г. Полша отговори с писмо от 11 юли 2007 г. заведено като получено на същата дата. Комисията поиска допълнителни разяснения с писмо от дата 13 ноември 2007 г., на което Полша отговори с писмо от 9 януари 2008 г., заведено като получено на същата дата. С писмо от 6 декември 2007 г., заведено като получено на същата дата, с писмо от 12 февруари 2008 г., заведено като получено на 13 февруари 2008 г., и с писмо от 6 юни 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша информира Комисията за допълнителна помощ отпусната на корабостроителница Gdynia.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
1. ПРЕДПРИЯТИЕ ПОЛУЧАТЕЛ
(52)
Получател на помощта е корабостроителница Gdynia. Фирмата е базирана в региона Гданск-Гдиня-Сопот в Северна Полша.
(53)
Комисията отбелязва, че съгласно правилата за държавни помощи, за дружествата в региона се допуска помощ от структурните фондове по линия на цел „Сближаване“ (4) и от Кохезионния фонд (5). По-конкретно за дружествата, установени в региона, потенциално се допуска подкрепа по регионалната оперативна програма в приоритетните области, създадена за подкрепа на малки и средни предприятия, иновации и мерки за трансфер на технологии (ориентирани към дългосрочно създаване на работни места) и за развитие на социална и образователна инфраструктура за целите на професионално обучение и обучение през целия живот. Дружествата в региона също така отговарят на условията на оперативните програми „Иновативна икономика“ и „Човешки ресурси“, последната от които е специално създадена за подпомагане на дружествата и пазара на труда, с цел адаптирането им към промените в икономиката, включително към процесите на преструктуриране.
(54)
Дейността на корабостроителница Gdynia обхваща корабостроене, производство на корабни корпуси, изграждане на стоманени мостове, корабостроителни и други услуги.
(55)
Сред най-големите акционери на корабостроителница Gdynia (6) са Министерство на финансите, което притежава 32 % от акциите, съответстващи на 35 % от правата на глас, Ray Car Carriers Ltd (16 % и 22 %), Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 % и 6 %), Агенцията за индустриално развитие (Agencja Rozwoju Przemysli S.A.) (9 % и 13 %) и Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 % и 5 %). Никой от останалите акционери няма дял, превишаващ 4 %.
(56)
Корабостроителница Gdynia е дружеството-майка на Gdynia Shipyard Group, която обхваща дванадесет дъщерни фирми. До неотдавна Stocznia Gdańsk S.A. беше сред дъщерните фирми, но, съгласно споразумение от октомври 2007 г., корабостроителница Gdynia продаде останалите си акции в корабостроителница Гданск на новия мажоритарен собственик на Stocznia Gdańsk S.A. Независимо от това, от 1998 г. до есента на 2006 г., корабостроителница Gdynia притежаваше по-голямата част от акциите в Stocznia Gdańsk S.A. (с предишно название Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia) и поради това преструктурирането на двете корабостроителници се извърши паралелно.
(57)
Основната корабостроителна продукция на корабостроителница Gdynia са кораби-контейнеровози с вместимост от 1 100 до 5 000 TEU и ро-ро плавателни съдове предназначени за превоз на автомобили с капацитет от 2 100 до 6 000 автомобила. Други продукти са многофункционалните плавателни съдове, съдове за транспортиране на продукти и химикали, за насипни товари и за транспортиране на втечнен въглеводороден газ.
(58)
В сегмент кораби-контейнеровози с вместимост до 3 000 TEU, основни конкуренти са европейските корабостроителници Aker Ostsee и Volkswerft Stralsund в Германия, корейските и китайските корабостроителници. Корабостроителницата произвежда най-големите съдове, предназначени за превоз на автомобили в света (от гледна точка на DWT), и нейният дял от световните заявки за тези продукти е 11 % (7). Никоя друга корабостроителница в ЕС не произвежда съдове за превоз на автомобили с такъв размер и единственият европейски конкурент е корабостроителница Uljanik в Хърватия. Останалите конкуренти на Gdynia са корейските и японските корабостроителници.
(59)
Между 2002 и 2006 г. Корабостроителница Gdynia е произвела 48 съда. През 2004 г. Gdynia е била 13-та най-голяма корабостроителница в света по данни от нейния регистър за поръчки (измерени в CGT). През 2005 г. е била 21-ва, но въпреки това е била най-голямата корабостроителница в Европа.
(60)
Сега (към април 2008 г.) (8), в нейния регистър за поръчки са включени 16 договора (12 съда за превоз на автомобили и 4 контейнеровоза с общ обем 581 000 CGT, за доставка през 2008 и 2009 г.).
(61)
Основните производствени мощности на корабостроителница Gdynia включват два сухи дока, SD I и SD II.
(62)
Към август 2007 г., корабостроителница Gdynia е разполагала с работна сила от 4 611 души, 68 % от които са били пряко свързани с производствения процес (9). Това представлява намаление с 26 % в сравнение с декември 2004 г., когато в корабостроителницата са работили 6 249 души (10).
(63)
Gdynia Shipyard Group за пръв път изпитва затруднения през 2002 г. В План за преструктуриране 2004 се пояснява, че факторите, довели до финансови затруднения са външни, като например азиатската конкуренция, повишаването на курса на злотата спрямо долара, повишаващите се цени на стоманата и проблемите с присъединителните фондове след банкрута на Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. и срутването на портален кран в корабостроителница Gdynia по време на силна буря през 1999 г. Като част от усилията ѝ за попълване на регистъра за поръчки, особено след като с придобиването на корабостроителница Гданск през 1998 г. производственият ѝ потенциал се увеличи, корабостроителница Gdynia прие редица управленски решения, които се оказаха проблематични. Корабостроителницата пое проектантски, технологични, финансови и търговски рискове (нови продукти, прототипи и строителство на загуба на нови за корабостроителницата плавателни съдове, като превозвачи за малки товари, за химикали, ро-ро плавателни съдове, газови танкери, контейнеровози за насипни товари и за общи товари). Темповете, с които корабостроителница Gdynia намаляваше производствените си разходи, също бяха незадоволителни.
(64)
Тези трудности продължиха и по време на процеса на преструктуриране. В съответствие с План за преструктуриране 2006, причините за тези постоянни трудности бяха покачването на курса на злотата спрямо долара и безпрецедентното увеличение на цените на стоманата, което не беше взето предвид в сключените от корабостроителницата договори. Друга причина беше липсата на финансов ресурс за мащабно преструктуриране.
(65)
Финансовите затруднения на Групата доведоха до просрочване на публичните и търговски задължения и заплатите, недостиг на материали, забавяне на производството, увеличаване на разходите (използвана работна сила, глоби) и съществени закъснения в изпълнението на договорите.
(66)
Финансовото състояние на корабостроителница Gdynia постепенно се влошаваше.
Таблица 1
Функциониране на корабостроителница Gdynia
[милиона PLN]
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Оборот
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Резултат
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Акционерен капитал
- 288
- 285
- 576
- 928
Източник: План за преструктуриране 2006 и информационен меморандум.
(67)
Очаква се корабостроителницата да претърпи допълнителни съществени загуби през 2008 и 2009 г. по поръчките в актуалния си регистър (11).
2. РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 88, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(68)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията отбеляза, че някои от мерките, за които е била уведомена в съответствие с приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване, представляват нова помощ, защото са предоставени след присъединяването на Полша към ЕС на 1 май 2004 г. или все още не са били предоставени към датата на решението. Комисията представи списък на тези мерки в приложение I, част Б от решението.
(69)
Освен това, Комисията реши, че редица мерки, изброени в приложение I, част A от решението, са били предоставени на корабостроителница Gdynia преди 1 май 2004 г. и не са били приложими след присъединяването по смисъла на приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване и следователно няма да бъдат разглеждани по процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО. Следователно, тези мерки не са обект на това решение. Независимо от това, те трябваше да се включат при оценката за съвместимост с общия пазар на мерките, предоставени след присъединяването.
(70)
По същество Комисията твърдеше, че преди присъединяването за мерките, изброени в приложение I, част Б от решението, не е взето законно обвързващо решение, въпреки че тя отчете, че са били предприети някои предварителни стъпки в посока към такова законно обвързващо решение.
(71)
По отношение на преструктурирането на публичния дълг по процедурата, предвидена в глава 5a, на базата на акта за държавна помощ (Предприятия от особено значение за пазара на труда) от 30 октомври 2002 г., съгласно неговите изменения (12), Комисията направи заключение, че решението за преструктуриране, издадено от председателя на Агенцията за индустриално развитие (правителствената агенция отговорна за администрирането на процедурата по глава 5a), е било законно обвързващо. В този случай обаче, такова решение за преструктуриране не е било издадено преди присъединяването (13). Това е така, защото решението, издадено от председателя на Агенцията за индустриално развитие на 19 април 2004 г., с което се одобрява План за преструктуриране 2004, не отговаря на процедурните изисквания и изискванията по същество, за да бъде квалифицирано като решение за преструктуриране.
(72)
Комисията прие обяснението на Полша, че натрупаните лихви по тези публично-правни задължения автоматично се анулират заедно с главницата поради спомагателната им същност, без да е необходимо издаване на отделно решение.
(73)
Комисията не откри никакви доказателства за законно обвързващи решения за поредица от мерки, включително производствени гаранции и инжектиране на капитали, емитиране на облигации и замяна на дълг срещу акционерен капитал, изброени като мерки 28-34 в приложение I, част Б от решението. Комисията отговори конкретно на основния аргумент на Полша, а именно, че тези мерки са били включени в План за преструктуриране 2004 за корабостроителница Gdynia, който е одобрен от Надзорния съвет на корабостроителницата, като представители на Министерството на финансите са задължили компетентните органи да реализират мерките, като са гласували в подкрепа на плана.
(74)
Комисията в частност установи, че Надзорният съвет не е бил упълномощен да приема решения имащи финансови последици за акционерите, след като акционерите не са предприели необходимите стъпки в тази насока. Комисията също така установи, че, дори ако се приеме, че Надзорният съвет е имал право да приема такива решения от името и за сметка на акционерите, не става ясно дали такова решение би породило задължение за Министерството на финансите за отпускане на държавна помощ, тъй като нормално не е възможно да се възприемат еднакво действия, предприети от държавата като пазарен фактор и предприети от държавата при преследване на различни обществени цели.
(75)
По отношение на мярка 32 от приложение I, част B от решението (инжектиране на капитали в размер на 40 милиона PLN), Комисията изрази съмнение дали решението, задължаващо Министерството на финансите да реализира увеличение на капитала преди присъединяването на Полша е валидно по закон, при положение, че изискването за регистриране на всяко увеличение на капитала в срок от шест месеца не е било спазено.
(76)
След като установи, че редица от мерките за корабостроителница Gdynia представляват нова помощ, Комисията изрази съмнения относно спазването на които и да било условия за одобряването на помощта като помощ за преструктуриране.
3. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
а) Мнения от корабостроителница Gdynia
(77)
Получателят представи два вида аргументи: относно компетенциите на Комисията по отношение на мерките, изброени в приложение I, част Б от решението и относно изразените от Комисията съмнения за съвместимостта на тази помощ с общия пазар, доколкото се счита, че тя представлява нова помощ.
(78)
По отношение на преструктурирането на публичния дълг в съответствие с глава 5a, получателят заяви, че фактът, че помощта е била отпусната, представлява решение за преструктуриране от страна на председателя на Агенцията за индустриално развитие. Получателят обаче, както и Полша в началната фаза на разследването на Комисията, твърдеше, че съответното решение е прието от председателя на Агенцията за индустриално развитие преди присъединяването, а именно на 19 април 2004 г.
(79)
Получателят заяви, че съгласието на всички отделни публични кредитори с преструктурирането, в съответствие с глава 5a, прави допустимо отпускането на помощта преди присъединяването (14).
(80)
Обратно на това, което заяви Полша през първата фаза от разследването на Комисията, получателят твърдеше, че след 30 юни 2003 г. не са начислявани никакви лихви за просрочване на публично-правните задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a.
(81)
Получателят заяви, че точния размер на държавните експозиции във връзка с мярка 32 (инжектиране на капитали) е бил известен преди присъединяването и следователно помощта трябва да се разглежда като предоставена преди присъединяването.
(82)
Получателят изрази становище и по други аспекти на решението. По-конкретно, той заяви, че производствените гаранции предоставени на корабостроителницата от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, не представляват държавна помощ. Получателят изрази становище, че гаранционната схема на Корпорацията-застраховател на експортни кредити представлява система за самофинансиране, при която в дългосрочен план събраните премии превишават покритите рискове и реално заплатените суми. Получателят описа условията, при които Корпорацията-застраховател на експортни кредити издава тези гаранции (изискваните премии и допълнителни гаранции).
(83)
По отношение на изискването помощта да бъде ограничена до необходимия минимум, получателят изрази становището, че размерът на помощта е бил ограничен до абсолютния минимум и че би било оправдано, при възможност, да бъде отпусната по-голяма помощ. Освен това, получателят изказа предположение, че, дори ако Комисията дефинира в тесен смисъл разходите за преструктуриране (т.е. без да се включват в тях разходите за дейността на корабостроителницата), независимата от държавна помощ компонента от финансирането на тези разходи пак би била от порядъка на 30 %, при което са спазени насоките на Общността за преструктуриране от 1999 г. (15)
(84)
Получателят също така изрази становището, че държавната помощ за корабостроителница Gdynia не нарушава конкуренцията в Европа, като заяви, че реалната конкурентна заплаха за европейските корабостроителници идва от Далечния Изток. Получателят призна, че контейнеровози се строят също и в други европейски корабостроителници, особено в Германия, но заяви, че произвежданите в Германия контейнеровози са различни по дизайн и технически спецификации. Получателят увери, че никоя друга корабостроителница в ЕС не строи съдове за превоз на автомобили и следователно корабостроителница Gdynia не конкурира в този пазарен сегмент никоя друга корабостроителница в ЕС.
(85)
На последно място, получателят заяви, че неговото преструктуриране ще завърши окончателно в края на 2007 г.
б) Мнения от трети заинтересовани страни
(86)
Дания и Датската асоциация на морските индустрии подкрепиха усилията на Комисията да се увери, че държавната помощ е предоставена в съответствие с действащите правила. Те отбелязаха, че в резултат на конкуренцията на световния корабостроителен пазар, редица датски корабостроителници са били закрити или изправени пред фалит, без да бъде предоставена каквато и да било държавна помощ. Освен това, те потвърдиха, че продуктовата гама на датските корабостроителници е подобна на тази на полските, в резултат на което датските корабостроителници могат да бъдат засегнати от евентуална нелоялна конкуренция. Освен това, Дания призова Комисията да поиска от корабостроителница Gdynia да намали своя капацитет така, че да не се използва държавна помощ за прекомерно увеличаване на капацитета в световен мащаб.
(87)
Ray Car Carriers, в качеството си на най-голям клиент на корабостроителница Gdynia и притежател на миноритарен пакет акции в дружеството, подчерта значението на корабостроителница Gdynia за собствените си операции с оглед на сключените от него договори с корабостроителницата. Ray Car Carriers е убеден, че, с високо квалифицираната си работна сила и управленски персонал корабостроителницата може да се превърне в една от най-добрите в Европа, ако бъде преструктурирана и получи държавна помощ за тази цел.
(88)
Профсъюз Solidarność подчерта влошаващото се положение в корабостроителницата, заявявайки, че е необходимо бързо преструктуриране. Профсъюзът описа някои от мерките по преструктуриране, които вече са приложени в корабостроителницата, и изрази убеждение, че, с наличната технология и работна сила, тя може да стане една от печелившите европейски корабостроителници. Затова е необходима държавна помощ за реализиране на плана за преструктуриране.
(89)
Полската корабостроителна асоциация Forum Okrętowe разясни причините за затрудненията на корабостроителницата и изрази подкрепа за процеса на преструктуриране и за използването на държавна помощ за тази цел.
в) Мнения от Полша
(90)
Както и получателят, Полша коментира както аспекта компетенции, така и съвместимост.
(91)
По отношение на преструктурирането на публичния дълг в съответствие с глава 5a Полша не изложи никакви допълнителни аргументи. Но в отговора си на мнението на получателя, Полша изрази несъгласие с неговата интерпретация на полското законодателство.
(92)
По отношение на мерки 28-34 от приложение I, част Б от решението Полша не отхвърли заключенията на Комисията, оповестени в решението за откриване на официална процедура по разследване. Полша обаче представи нов аргумент а именно, че изявления на представители на различни държавни органи от сферата на корабостроителната индустрия относно планове за разширяване на тези мерки трябва да се считат за официални ангажименти. Такива изявления бяха направени преди присъединяването.
(93)
По отношение на мярка 32 (инжектиране на капитали) Полша изрази становище, че дотолкова, доколкото Министерството на финансите е действало на събранията на акционерите като собственик на корабостроителница Gdynia, това действие не може да се разделя от неговите действия в качеството му на орган, отпускащ държавна помощ.
(94)
Едновременно с това Полша признава, че, тъй като действия, свързани с инжектиране на капитали, се отнасят към сферата на владение (dominium) и са подчинени на гражданското право, при увеличаване на акционерния капитал на дружествата министърът (от името на Министерството на финансите) е длъжен да спазва допълнителни правила на публичното право, които не се отнасят до обикновените участници в пазара (imperium).
(95)
След това Полша поясни, че шест-месечното правило (крайният срок за регистриране на записаните акции в съда) е само едно формално изискване, което не се отразява по никакъв начин върху момента във времето, в който влиза в сила задължението на акционерите да запишат акциите. Полша заяви, че това задължение е влязло в сила през 2004 г., преди присъединяването и че за изпълнението му се е изисквало само приемане на ново решение за увеличаване на акционерния капитал на корабостроителницата, което е извършено на 4 март 2005 г. Записването от страна на Министерството на финансите е извършено впоследствие, на 23 юни 2005 г.
(96)
По отношение на съвместимостта на новата помощ с общия пазар Полша заяви, че План за преструктуриране 2004 представляваше стабилна икономическа основа за процеса на преструктуриране на корабостроителницата. Полша призна, че процесът на преструктуриране е извършен с ограничен финансов ресурс. След това полските власти предоставиха кратко описание на мерките за преструктуриране включени в План за преструктуриране 2004, за да покажат, че обхватът на преструктурирането не е бил чисто финансов. Те защитиха изравнителните мерки, предложени в План за преструктуриране 2004 и приложени в рамките на Gdynia Shipyard Group. По отношение на изискването помощта да бъде ограничена до необходимия минимум Полша заяви, че помощта не е била използвана за цели, различни от преструктуриране и че интензитетът на помощта е възлизал на 31 % или това е помощта като процент от общите разходи за преструктуриране, включително разходите за дейността. Полша изрази становището, че предоговарянето на цените по договорите, заедно с натрупаната печалба и положителният паричен поток, които ще бъдат генерирани от корабостроителницата в бъдеще, следва да се разглеждат като представляващи „собствен принос“.
(97)
Полските власти подробно описаха действието на гаранционната система на Корпорацията-застраховател на експортни кредити и изразиха становището, че тези гаранции не представляват държавна помощ.
4. ХРОНОЛОГИЧНО ОПИСАНИЕ НА ОПРЕДЕЛЯЩИТЕ СЪБИТИЯ СЛЕД РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ДА ОТКРИЕ ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(98)
Разследването на Комисията и събитията, които настъпиха по време на разследването са обобщени по-долу.
(99)
В отговор на Решението на Комисията да открие официална процедура по разследване, през есента на 2005 г. полските власти предоставиха два типа разяснения: на първо място, поставящи под въпрос компетенциите на Комисията да повлияе с решението си мерките, определени като нова помощ, и на второ място, деклариращи, че дори ако тези мерки представляват нова помощ, те са били съвместими с общия пазар като помощ за преструктуриране. Реакцията на корабостроителница Gdynia на Решението на Комисията беше от подобно естество. И двете са описани по-горе.
(100)
В подкрепа на аргумента си за съвместимостта на помощта, Полша предостави на Комисията План за преструктуриране 2004 за корабостроителница Gdynia, който беше идентичен на плана за преструктуриране, за който Комисията откри официалната процедура по разследване поради съмнения относно неговата правдоподобност и жизненост. Независимо от това, Комисията проучи внимателно План за преструктуриране 2004 и потърси помощ от външен консултант. Комисията стигна до извода, че План за преструктуриране 2004 не отговаря на никое от условията за одобряване на помощта за преструктуриране, съдържащи се в съответните насоки. На срещата от 22 февруари 2006 г. Комисията разясни основните си съмнения на полските власти. Комисията подчерта основните слабости на План за преструктуриране 2004: малки инвестиции, ниска планирана производителност, високи производствени разходи, и особено административни разходи, и недостатъчно укрепване на собствената капиталова основа на корабостроителницата. Предоставената на корабостроителницата помощ следваше да се разглежда като оперативна помощ за подпомагане преструктурирането на задълженията и за продължаване работата на корабостроителницата.
(101)
През декември 2005 г. Комисията научи от публични източници (16), че е създадена финансова група с публична собственост Korporacja Polskie Stocznia (наричанa по-долу „KPS“) с цел интегриране на трите основни полски корабостроителници в Gdynia, Гданск и Шчечин под общ чадър (наричан по-долу „консолидационен план“). Основната роля на KPS беше финансиране производството на корабостроителниците. Полша не информира Комисията за консолидационния план на никой от етапите на процедурата нито преди, нито след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(102)
Същевременно Комисията научи от пресата за провеждащи се разговори за продажба на корабостроителниците в Gdynia и Гданск на стратегически инвеститори и за разделяне на двете дружества, които до тази дата бяха оперирали като част от една и съща група. С писмо от 13 януари 2006 г. Комисията поиска полското правителство да разясни каква в действителност е неговата стратегия за корабостроителница Gdynia.
(103)
С писмо от 20 февруари 2006 г. Полша обясни, че по-рано се е предвиждал консолидационен план, но той е бил отхвърлен и в скоро време ще бъде приета нова стратегия за преструктуриране на полския корабостроителен отрасъл.
(104)
На среща от 22 февруари 2006 г. и с писмо от 13 март 2006 г. полските власти информираха Комисията, че План за преструктуриране 2004 е остарял и се е наложило да бъде променен. Полските власти се ангажираха да предоставят изменения план за преструктуриране до месец юни 2006 г. Полските власти представиха и основните характеристики на новата стратегия за преструктуриране на полския корабостроителен отрасъл. На първо място, корабостроителница Гданск трябваше възможно най-скоро да бъде отделена от Gdynia Shipyard Group. На второ място, правителството трябваше да разреши инжектиране на частни капитали в корабостроителници Гданск и Gdynia с дългосрочна цел цялостна приватизация на корабостроителниците.
(105)
На общото събрание на корабостроителница Gdynia, проведено на 19 април 2006 г. се взе решение за увеличаване на капитала до 300 милиона PLN. Управителният съвет получи мандат да търси инвеститори, заинтересовани от участие. Съответно от 10 май 2006 г. беше осигурен достъп за потенциални инвеститори до информационния меморандум от месец май 2006 г. и приватизационният консултант на корабостроителница Gdynia осъществи директни контакти с около 80 такива инвеститори. Корабостроителница Gdynia получи две предварителни оферти за участие в увеличаването на капитала от украинската стоманодобивна компания Донбас и основния клиент на корабостроителницата Ray Car Carriers. Тези две дружества в крайна сметка предоставиха обвързващи оферти на 28 август 2006 г., в които обаче се поставяха условия за покриване и погасяване на задълженията от продавача - държавата. В съответствие с обявения от Полша график (писмо от 26 септември 2006 г.), преговорите с двамата участника трябваше да приключат до края на октомври 2006 г. и записването на новите акции трябваше да бъде финализирано до 15 декември 2006 г.
(106)
Комисията получи първия проект на План за преструктуриране 2006 на 9 юни 2006 г. След посещение в корабостроителницата и след като получи мнението на външен консултант, по време на посещението на обекта на 13 юни 2006 г. и в писмена форма, на 17 юли, Комисията изрази сериозно безпокойство по повод на този проект, като отбеляза, че планът за преструктуриране не е достатъчно мащабен за възстановяване на корабостроителницата в дългосрочен план, че не предвижда финансиране на преструктуриране, че не съществува реална перспектива за финансиране на преструктуриране със средства, независими от държавна помощ, и на последно място, че не са предложени никакви изравнителни мерки. Във връзка с това, че постоянно се разчита на финансови гаранции за корабите, предоставяни от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, която е държавна агенция, Комисията предупреди корабостроителницата и полските власти, че тези гаранции представляват държавна помощ.
(107)
Въпреки тези предупреждения План за преструктуриране 2006, в крайна сметка предоставен от Полша през септември 2006 г. с двумесечно закъснение, не се различаваше съществено от първоначалния проект. Основните критики на Комисията по отношение на План за преструктуриране 2006 са описани по-долу.
(108)
На среща, проведена на 7 декември 2006 г., и с писмо от 29 януари 2007 г. Комисията уведоми полските власти, че при предварителния преглед е направено заключение, че План за преструктуриране 2006 не е съобразен с нито едно от условията за одобряване на помощ за преструктуриране, съдържащи се в актуалните насоки.
(109)
На проведена среща полските власти заявиха, че възнамеряват да стартират отново приватизацията на корабостроителница Gdynia чрез открита и прозрачна процедура с цел привличане на частен инвеститор, които да получи пълен контрол над корабостроителницата. Полша обяви, че приватизационният процес трябва да бъде финализиран до месец юни 2007 г. В очакване на подготовката на приватизационните документи, Полша помоли Комисията да направи изложение относно необходимите изравнителни мерки за корабостроителница Gdynia така, че на потенциалните инвеститори да може да бъде предоставена вярна информация.
(110)
През следващите месеци корабостроителница Gdynia продължи да провежда разговори с двамата инвеститори, Донбас и Ray Car Carriers, които представиха своите оферти през август 2006 г. В същото време правителството подготви различни приватизационни документи с оглед ново стартиране на приватизационния процес в случай, че провеждащите се преговори се провалят. През май 2007 г. полското правителство обяви, че преговорите са се провалили и че приватизационният процес ще бъде стартиран отново. С писмо от дата 22 юни 2007 г. Полша предостави нов график за приватизационния процес, посочвайки декември 2007 г. като предполагаем срок за неговото приключване, т.е. половин година след първоначалния срок, определен от Полша през януари 2007 г. С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията отбеляза, че приватизационният процес не може да се забавя повече. Комисията също така предупреди Полша, че към този момент не е налице спазване на условията за възстановяване дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата и за поне частично финансиране на преструктурирането със средства, независими от държавна помощ.
(111)
В същото време, след постигане на споразумение между комисар Kroes и министър Woźniak през декември 2006 г., Комисията проведе интензивни дискусии с полските власти и корабостроителница Gdynia с оглед определяне на необходимите изравнителни мерки. С писмо от 28 февруари 2007 г. Полша пое ангажимент да затвори док SD I на корабостроителница Gdynia след изпълнение на неизпълнените заявки и реализиране на необходимите инвестиции в сух док SD II, т.е. през януари 2010 г.
(112)
С цел да провери дали това предложение представлява действителна изравнителна мярка, Комисията поиска от корабостроителница Gdynia да ѝ предостави информация по редица въпроси. С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията в крайна сметка информира Полша, че е готова предварително да разгледа затварянето на сух док SD I като достатъчна изравнителна мярка при условие, че затварянето е последвано от превръщане на съоръжението в скрап по такъв начин, че необратимо да се предотврати монтаж на кораби и стартиране на дейности и че затварянето се осъществи към 1 септември 2009 г. или по-рано, ако плавателен съд 8185/04, последният от регистъра за поръчки на корабостроителницата към 8 март 2007 г., бъде пуснат преди тази дата. Освен това, през 2009 г., док SD I може да се използва само за монтаж на двата съда, които са планирани за монтаж на този док през 2009 г. и които не могат да бъдат прехвърлени на док SD II (превозвачи 8185/03 и 8185/04 на пропан-бутан). Основанията за заключенията на Комисията са описани по-долу.
(113)
Новата приватизационна процедура, основаваща се на Закона за приватизацията от 30 август 1996 г., стартира през юли 2007 г. На 5 юли 2007 г. общото събрание на корабостроителница Gdynia прие решение за увеличаване на капитала с 515 милиона PLN, като Министерството на финансите ще запише акциите, ако приватизацията бъде успешно завършена. Беше подготвен информационен меморандум от дата 4 юли 2007 г. От 10 юли 2007 г., т.е. на датата на публикуване в чуждестранната и в полската преса на покана за участие в търг, до него беше осигурен достъп за потенциални инвеститори. Както е описано в горната процедура, Комисията изпрати мнения относно информационния меморандум, които Полша взе под внимание.
(114)
Като отбеляза допълнително забавяне на приватизационния процес, с писмо от 3 октомври 2007 г. Комисията прикани Полша да завърши приватизацията без забавяне. С писмо от 23 октомври 2007 г. Полша информира Комисията, че приватизацията няма да бъде завършена по план, т.е. до края на 2007 г. Вместо това Полша се ангажира от януари 2008 г. да започне преговори с избрани инвеститори. С писмо от дата 30 ноември 2008 г. Комисията отново изрази загриженост по отношение на забавянето и даде да се разбере, че очаква до края на февруари 2008 г. новият собственик на корабостроителница Gdynia да предостави първоначален проект на нов план за преструктуриране. Впоследствие това искане беше отново изразено от Комисията по много поводи. Комисията многократно настояваше за стриктно придържане към приватизационния график, като заявяваше, че липсват основания Полша да започва отново приватизационния процес.
(115)
Полша информира Комисията, че единадесет дружества са поискали информационния меморандум на корабостроителница Gdynia и че в определения срок, до 1 октомври 2007 г., четири са представили първоначални оферти. Четирите дружества са допуснати до проверка за необходимата грижа. В крайна сметка, в определения срок до 20 декември 2007 г. бяха предоставени три обвързващи оферти. В края на януари 2008 г., Полша реши да започне преговори с двама от тези инвеститори. В средата на февруари 2008 г., Полша обяви, че приватизационния процес за корабостроителница Gdynia ще приключи през лятото на 2008 г., т.е. една година по-късно, от първоначално обещаното от Полша през януари 2007 г.
(116)
От 20 март 2008 г. на един от тези инвеститори, Amber Sp. z o.o. (наричан по-долу „Amber“), дъщерна фирма на Złomrex, полско дружество търгуващо със стомана, бяха предоставени изключителни права за водене на преговори, които впоследствие бяха неколкократно продължавани и окончателно преустановени на 12 май 2008 г.
(117)
На 29 февруари 2008 г. Полша изпрати до Комисията проекто-план за преструктуриране на корабостроителница Gdynia, изготвен от Amber (17). С писмо по електронна поща от дата 9 април 2008 г. Amber предостави актуализирани финансови прогнози. Комисията предостави устни мнения по този проект на среща с представители на полските власти, Amber и корабостроителница Gdynia, проведена във Варшава на 10 април 2008 г. и писмени мнения с писмо от 21 април 2008 г.
(118)
На среща с полските власти, проведена на 12 май 2008 г., Amber съобщи, че се е оттеглило от приватизационния процес за корабостроителница Gdynia. Същия ден Полша информира Комисията за това. В обосновка за своето решение, изпратена до Министерството на финансите, Amber посочи като основна причина за оттеглянето си факта, че след задълбочено проучване за необходимата грижа в корабостроителницата, е направено заключението, че корабостроителницата няма да стане печеливша дори след осъществяване на мерки за преструктуриране, изискващи значителни инвестиции.
(119)
На 15 май 2008 г. полските власти решиха да приключат приватизационния процес чрез публична покана за преговори с участници в търга, чиито оферти са били допуснати до процедурата, започнала през 2007 г.
(120)
На 26 май 2008 г. Полша информира Комисията че приватизационния процес е стартиран отново. В последвалите ежедневни доклади, полските власти информираха Комисията за предприетите от тях действия за намиране на купувач за корабостроителница Gdynia. Полша препрати до Комисията няколко писма, с които потенциални инвеститори изразяваха интерес да получават информация за провеждащия се приватизационен процес и да получат информационния меморандум, когато това стане възможно.
(121)
На срещата от 10 юни 2008 г. стана ясно, че полските власти водят интензивни разговори с ISD Polska, настоящ собственик на корабостроителница Гданск за възможностите за закупуване на корабостроителница Gdynia и сливане на двете корабостроителници. Полша предложи нови изравнителни мерки и отбеляза, че новият инвеститор е поискал допълнителна държавна помощ като условие за участие в приватизацията. Полша също така информира Комисията, че ISD Polska подготвя Общ план за преструктуриране на двете корабостроителници, които ще бъде предоставен на Комисията до 26 юни 2008 г., в съответствие с предписанието за информация, направено от Комисията по отношение на дело за държавна помощ C 18/2005 (18).
(122)
По молба на полските власти на срещата от 10 юни 2008 г. и повторно на срещата от 13 юни 2008 г., Комисията информира Полша и ISD Polska, че ще трябва да се спазят определени рамкови условия, ако ISD Polska закупи корабостроителницата в Gdynia с намерението тя да оперира съвместно с тази в Гданск. Рамковите условия бяха ISD Polska да представи Общ план за преструктуриране на двете корабостроителници до 26 юни 2008 г., да участва със съществен дял от разходите за преструктуриране и да приеме значителни изравнителни мерки, съобразно съответните насоки. Комисията заяви, че предложеният дял на ISD Polska от разходите за преструктуриране е недостатъчен, като се има предвид размера на държавната помощ, която корабостроителницата е получила по-рано и допълнителната помощ, която ISD Polska е поискала във връзка с приватизацията.
(123)
С писмо от 6 юни 2008 г. Полша информира Комисията, че на 3 юни 2008 г. правителството е приело решение да отпусне капитал в размер на 515 милиона PLN на корабостроителница Gdynia за частично покриване на очакваните загуби по действащи договори за строеж на кораби.
(124)
На 26 юни 2008 г. Комисията получи проекто-план за преструктуриране от месец юни 2008 г., изготвен от ISD Polska и озаглавен „План за преструктуриране на новата корабостроителница Гданск-Gdynia“, представящ обща стратегия за преструктуриране за корабостроителниците в Гданск и Gdynia (наричан по-долу „Общ план за преструктуриране (на ISD)“). Комисията получи също и проекто-план за преструктуриране от месец юни 2008 г., изготвен от Полската корабостроителна компания и озаглавен „План за преструктуриране на корабостроителница Gdynia за периода 2008-2012 г.“ (наричан по-долу „План за преструктуриране от ПКК“). По-долу е направено кратко описание на двата плана.
(125)
С писмо от 14 юли 2008 г. Полша информира Комисията, че приватизацията на корабостроителница Gdynia продължава и поиска допълнително време за финализиране на плана за преструктуриране от потенциалните инвеститори. Полша се ангажира да предостави окончателен план за преструктуриране на корабостроителница Gdynia най-късно до 12 септември 2008 г.
(126)
Комисията се съгласи да изчака докато бъде взето решение за предоставяне на окончателен план за преструктуриране.
(127)
На 12 септември 2008 г. Полша предостави окончателния план за преструктуриране, изготвен от ISD Polska и озаглавен План за преструктуриране на новата корабостроителница Гданск-Gdynia (наричан по-долу „Общ план за преструктуриране от 12 септември“), който, по същество, беше актуализирана версия на Общия план за преструктуриране от 26 юни 2008 г.
5. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ 2006
(128)
В съответствие с План за преструктуриране 2006 измененията на План за преструктуриране 2004 бяха необходими поради промени в макроикономическата ситуация, а именно покачването на курса на злотата спрямо американския долар от 4,1 PLN на 3,0 PLN за 1 USD и повишаването на цената на стоманата от 300 USD /t на 700 USD /t, което, заедно с недостатъчната държавна помощ, имаше неблагоприятен ефект върху икономическото състояние на корабостроителницата и в резултат на това не беше възможна цялостна реализация на План за преструктуриране 2004.
(129)
План за преструктуриране 2006, изготвен от корабостроителницата с помощта на Ernst & Young обхваща периода от 2006 до 2012 г. Повечето от мерките обаче трябва да се реализират до края на 2009 г. План за преструктуриране 2004 обхващаше периода от 2003 до 2008 г.
(130)
Целите на План за преструктуриране 2006 са ефективно ограничаване на разходите, повишаване на ефективността на корабостроителницата и превръщане на корабостроенето в печеливша дейност. За тази цел корабостроителницата възнамеряваше първо да предоговори съществуващите договори, с което да избегне очакваните загуби от кораби, завършването на които беше предвидено за 2006 и 2007 г. В допълнение, с програма за намаляване на разходите се целеше постигане на по-ниски производствени разходи.
а) Търговска стратегия
(131)
Планираната търговска стратегия беше насочване към стандартни плавателни съдове, включващи контейнеровози и съдове за превоз на автомобили. Освен това, корабостроителница планираше да поддържа капацитет за покриване на пазарни ниши в случай, че се появят печеливши оферти.
б) Индустриално и оперативно преструктуриране
(132)
Основните мерки са:
-
Повишаване на ефективността чрез инвестиции от 61 милиона EUR за периода 2007-2009 г. Инвестициите са предназначени за елиминиране на тесни места в производствения процес (особено при предварителната обработка на стоманата) и повишаване на ефективността. Планират се също и инвестиции в информационни технологии на стойност 6,6 милиона EUR;
-
Преструктуриране по отношение на трудовите взаимоотношения, а именно премахване на все по-често прилаганите срочни трудови договори и мерки, насочени към достигане на целеви нива по отношение на наемането на работа. Въвеждане на система за стимулиране. Освен това, корабостроителницата планира да повиши заплатите на работниците, пряко участващи в производството, с 10 % през 2006 г. и с по 4 % на година от 2008 до 2010 г. Понастоящем основните проблеми пред корабостроителницата са големия брой отсъствия и липсата на квалифицирани работници;
-
В плана се подчертава значението на осигуряването на защита за корабостроителницата от валутни рискове. За тази цел 70 % от приходите на корабостроителницата от 2007 до 2012 г. ще бъдат хеджирани срещу валутни рискове посредством сделки за обмен в чуждестранна валута;
-
Ще се извърши допълнително прехвърляне на акции на дъщерни фирми (като Zakładowa Służba Ratownicza, Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych и т.н.) и продажба на активи;
-
Усъвършенстване на процеса на проектиране (стандартизиране на проектантските решения). Това включва също и възможност на проектантската кантора да се прехвърлят акции, като решение за това ще се вземе през 2007 г.
-
Други мерки, като предоговаряне и използване на клаузи за индексация в договорите с цел хеджиране срещу валутни рискове, схема за стимулиране на служителите, оптимизация на процесите и продажба на финансови активи.
в) Мерки за финансово преструктуриране
(133)
Корабостроителница трябва да извърши финансово преструктуриране. В края на 2005 г. акционерният капитал възлизаше на 285, 4 милиона PLN. Беше планирано през 2006-2007 г. да се подобри състоянието на акционерния капитал на корабостроителницата посредством инжектиране на капитал, възлизащ общо на 1 015 милиарда PLN: увеличаването на капитала с 500 милиона PLN през 2006 г. трябваше да се финансира от частни инвеститори, а увеличаването на капитала с 515 милиона PLN през 2007 г. - от частен или държавен инвеститор.
г) Целеви стойности към края на преструктурирането - възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(134)
В края на периода на преструктуриране през 2009 г. се очаква производството на корабостроителницата да бъде 298 610 CGT, спрямо 279 258 CGT през 2006 г. Броят на построените кораби ще се намали от 13 през 2006 г. (8 контейнеровоза и 5 съда за превоз на автомобили) на 11 (5 контейнеровоза и 6 съда за превоз на автомобили). Очаква се през 2012 г. производството да се увеличи допълнително до 324 110 CGT (12 съда).
(135)
Средната трудова заетост ще се намали от 5 208 през май 2006 г. до целевото ниво 4 530 човека в края на 2007 г.
(136)
Производителността (коефициента на вложения труд) се очаква да се подобри от 44, 8 човекочаса/CGT през 2007 г. на 37, 0 човекочаса/CGT през 2012 г. Според консултанта на Комисията, производителността на повечето ефективни съпоставими корабостроителници в Европа е под 20 човекочаса/CGT.
(137)
Очаква се оборотът да се увеличи от 1,599 милиона PLN през 2005 г. на 1,869 милиона PLN през 2012 г. Текущата печалба се очаква да се увеличи от 7,35 милиона PLN през 2005 г. и 233,5 милиона PLN през 2006 г. на 67,68 милиона PLN през 2012 г., като първата година с формиране на печалба ще е 2009 г.
д) Анализ на чувствителността
(138)
В плана е включен анализ на чувствителността по следните въпроси:
-
Повишаване курса на PLN спрямо USD с 0,05 и 0,1 PLN на година в сравнение с постоянен обменен курс от 3,00 PLN за 1 USD , както е в основния сценарий;
-
Поддържане производството на кораби на ниво 10 кораба през 2009-2010 г., докато по основния сценарий през 2009-2010 г. трябва да се произведат 11 кораба, а през 2011-2012 г. - 12 кораба;
-
По-бърз растеж на различни тарифи за плащане (трудово възнаграждение и тарифи при непостоянно и постоянно коопериране) през 2008-2012 г., отколкото в основния сценарий;
-
Спад на цените на корабите с 5 % и с 10 % през 2009-2012 г.;
-
Увеличаване на цените на материалите, в съчетание с увеличаване на цените на корабите от 2007 г. нататък.
е) Изравнителни мерки
(139)
В План за преструктуриране 2006 като изравнителна мярка се предлага ограничаване на производството до 340 000 CGT на година, като се приема, че техническият капацитет на корабостроителницата е 540 000 CGT. Както подробно е обяснено по-долу, през февруари 2007 г. Полша предложи окончателно затваряне на сух док SD I. Корабостроителницата предостави данни, показващи, че настоящият технически капацитет е много под 540 000 CGT. В крайна сметка, Комисията даде предварително съгласие за предлаганото намаляване на капацитета, което заменяше изравнителните мерки, указани в План за преструктуриране 2006.
6. ОБЩ ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ИЗГОТВЕН ОТ ISD
(140)
ISD Polska, като мажоритарен собственик на корабостроителница Гданск, се включи в приватизационния процес след оттеглянето на Amber от приватизационния етап, стартирал през 2007 г. Както е отбелязано по-горе, ISD Polska преразгледа плана за преструктуриране, който предостави на Комисията на 26 юни 2008 г., и на 12 септември 2008 г. предостави актуализирана версия. Даденото по-долу описание пояснява направените промени в Общия план за преструктуриране от месец септември.
(141)
Обосновката за общата бизнес-стратегия, изготвена от ISD Polska е, че трябва да се използват сходствата между двете корабостроителници и да се обединят най-добрите производствени активи на двете съоръжения (19). Основните складови съоръжения за материали ще бъдат разположени в корабостроителница Gdynia, където също така ще се извършва и предварителната обработка на плоскости и профили. Плоскостите и профилите впоследствие ще се транспортират по вода до корабостроителница Гданск, където ще се произвеждат секции и блокове. Монтажът ще се извършва на доковете на корабостроителница Gdynia, а окончателната окомплектовка ще се извършва на кейовете на двете корабостроителници.
(142)
В Общия план за преструктуриране се споменава за неуспеха на План за преструктуриране 2006 да възстанови жизнеспособността на корабостроителницата и се излагат причините за текущите финансови затруднения на двете корабостроителници. Те включват по-конкретно неуспешния опит за приватизация на корабостроителницата и свързаната с това невъзможност за повишаване на нейния капитал до нива, позволяващи преструктуриране, и факта, че корабостроителницата не е получила достатъчна държавна помощ. В Общия план за преструктуриране също така са посочени макроикономически фактори като повишаването на курса на полската злота спрямо американския долар, повишаването на цените на стоманата и вътрешни фактори, като отлива на квалифицирани работници от корабостроителницата, ниската производителност и сключването на договори без необходимото хеджиране срещу промени в обменния курс и себестойността на материалите, водещи до загуби за корабостроителницата.
(143)
Целта на Общия план за преструктуриране е да се възвърне жизнеспособността на двете преструктурирани дружества - корабостроителници Gdynia и Гданск. Въпреки че настоящото решение касае само корабостроителница Gdynia, при следващото описание и оценка на Общия план за преструктуриране трябва естествено да се вземе предвид и съществуването на корабостроителница Гданск, предишните усилия за нейното преструктуриране и държавната помощ, която тя е получила и ще получи в бъдеще.
а) Търговска стратегия
(144)
В съответствие с Общия план за преструктуриране, слелите се корабостроителници ще извършват два вида дейности: корабостроителни и други.
(145)
По отношение на корабостроителната дейност, в краткосрочен план ISD Polska ще се насочи към пазарни сегменти като контейнеровози (с малки до средни размери, 500-3 000 TEU), съдове за общи товари („класически“ съдове за транспорт на сухи товари, многофункционални съдове и товароподемници) и съдове за превоз на автомобили (големи съдове за превоз на автомобили, с размер C6600) като ще развива и дейности в сектора на съдове за обслужване на нефтени платформи в морето (напр. съдове за закотвяне/буксиране, съдове за доставки, екипажни лодки), които трябва да станат преобладаващи в средносрочен план.
(146)
Пазарният анализ се основава на сравнения с продукцията на други европейски корабостроителници и на опита на слелите се корабостроителници. В плана се признава, че ще трябва да бъде развито необходимото ноу-хау за производство на съдове за обслужване на нефтени платформи и че производството през първите няколко години ще се реализира чрез подизпълнители. В Общия план за преструктуриране от месец септември се описва предишния опит на корабостроителница Гданск в конструирането на корпуси на съдове за обслужване на нефтени платформи и се пояснява, че в регистъра за поръчки на корабостроителницата фигурират съдове от този тип. Планът показва също, че корабостроителница Гданск наскоро е подписала писмо за намерения за петгодишно сътрудничество с известен строител на съдове за обслужване на нефтени платформи, който ще подпише с корабостроителница Гданск договор за подизпълнение за корпуси с нарастваща степен на сложност. В плана се предвижда постепенно преминаване от тази подизпълнителска дейност към строеж на напълно оборудвани съдове за обслужване на нефтени платформи и се признава необходимостта постепенно да се създаде капацитет за строеж на напълно оборудвани кораби и да се изгради мрежа от доставчици.
(147)
При планираното производствено портфолио се приема, че производството на контейнеровози първоначално ще се запази, но постепенно ще бъде маргинализирано до 2011 г., след което ще бъде преустановено. В плана се предвижда портфолио, включващо съдове за обслужване на нефтени платформи и големи съдове за превоз на автомобили C6600. В съответствие с Общия план за преструктуриране, след месец юни слелите се корабостроителници трябва да сключат договори за производство на 13 плавателни съда през 2008 г. (3 контейнеровоза, 5 съда за обслужване на нефтени платформи и 5 съда за превоз на автомобили), 16 плавателни съда през 2009 г. (2 контейнеровоза, 8 съда за обслужване на нефтени платформи и 6 съда за превоз на автомобили), по 15 плавателни съда през 2010 и 2011 г. (1 контейнеровоз, 7 съда за обслужване на нефтени платформи и 7 съда за превоз на автомобили), 17 плавателни съда през 2012 г. (10 съда за обслужване на нефтени платформи и 7 съда за превоз на автомобили) и по 18 плавателни съда през 2013 и 2014 г. (14 съда за обслужване на нефтени платформи и 4 съда за превоз на автомобили). Производственият план беше променен в Общия план от септември: между 2009 и 2011 г. трябваше да се строят по 12-13 плавателни съда на година (5-7 съда за превоз на автомобили и 6 съда за обслужване на нефтени платформи; в регистъра за поръчки след 2008 г. няма контейнеровози).
(148)
Що се касае до дейността извън областта на корабостроенето, ISD Polska възнамерява в слетите корабостроителници да започне производство на вятърни генератори и стоманени конструкции. Планът предвижда производството на вятърни генератори да започне през 2011 г. (75 броя), и да достигне 350 броя до 2014 г. (планирана височина 80 метра).
(149)
Планът от месец юли предвижда производство на различни стоманени конструкции (напр. конзоли, складови конструкции, стоманени конструкции за строителната промишленост и детайли за плавателни съдове), нарастващо от 2 174 тона през 2008 г. до 13 500 тона до 2011 г. (20)
(150)
Септемврийският план за преструктуриране съдържа подробности за ноу-хауто на ISD Polska (или други дружества от Donbas Group) в областта на стоманените конструкции. Планира се преместване на част от производството от Huta Częstochowa в слелите се корабостроителници. Планът обобщава резултатите от пазарно проучване на независим консултант (Roland Berger), предприето като подготовка за развитието на сегмента стоманени конструкции в корабостроителница Гданск, след като ISD Polska придоби своя пакет акции в началото на 2007 г. Според плана това проучване прогнозира ръст в сегмент стоманени конструкции в Европа и по-конкретно в Полша (напр. развитие на инфраструктурата с помощта на структурните фондове). Това проучване не беше предоставено на Комисията.
(151)
Септемврийският план съдържа различни прогнозни обеми на производството на стоманени конструкции, както е показано в долната Таблица 1a.
Таблица 1a
Планирано производство на стоманени конструкции в тонове (Общ план за преструктуриране от септември 2008 г.)
Продукти
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Конзоли
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Подемници
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Складови конструкции
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Стоманени конструкции за строителството
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Детайли за плавателни съдове
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
Общо
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
б) Индустриално и оперативно преструктуриране
(152)
Общият план за преструктуриране показва, че производствените активи на двете корабостроителници са се влошили значително и са на нивото на тези на европейските корабостроителници от началото на 90-те години на миналия век. Планираните инвестиции възлизат на 111 милиона EUR за корабостроене и 193 милиона PLN за други дейности (175 милиона PLN за вятърни генератори и 18 милиона PLN за стоманени конструкции).
(153)
Инвестициите в корабостроенето ще бъдат реализирани на два застъпващи се етапа между 2009 и 2011 г. Най-важните инвестиции (21) са в рязането на дебели листови материали, производството на плоски панели, нов цех за тръби и ново хале за обемни секции. Тези инвестиции, заедно с организационните промени, трябва да доведат до увеличаване на производителността от сегашните 45 човекочаса/CGT до целевите 20 човекочаса/CGT (22).
(154)
Главните организационни потребности касаят: продажбите (договорите), покупките на материали и услуги, проектантските възможности, производството, човешките ресурси и информационните технологии.
(155)
Общата програма за преструктуриране предвижда създаване на център за планиране, който ще е отговорен за ефективното планиране на производството на всички организационни нива на слелите се корабостроителници. Целта, поради която се създава този център, е изглаждане на всякакви недостатъци в планирането, изготвяне на графици, бюджетиране и проверка на производствения процес.
(156)
Що се касае до договарянето, ISD Polska възнамерява да въведе клаузи за индексация, за да защити корабостроителницата от увеличаване на цените на материалите и на заплатите, като прехвърли риска на собственика на кораба. Корабостроителницата трябва също да въведе нов типов договор. Извлечения от някои съществуващи договори за строеж на кораби бяха приложени към септемврийския общ план за преструктуриране, за да се покаже, че корабостроителницата има възможност да договаря клаузи за индексация с цел хеджиране срещу флуктуациите в цените на стоманата.
(157)
За да се защити от риска от флуктуации във валутните курсове, корабостроителницата възнамерява да въведе необходимата инфраструктура след установяване на разходите и приходите, генериращи валутен риск и определяне на допустимите нива на експозиция на такъв риск. Системата за управление на риска, предвидена в Общия план за преструктуриране се основава на четири основни елемента: отчитане на риска при определяне стратегията на корабостроителницата (дефиниране на търпимостта на риска и управлението на риска), приспособяване на организационната структура, използване на информационни технологии и приемане на различни методи за минимизиране на риска (естествено хеджиране, клаузи за индексация в договорите и закупуване на финансови продукти, като валутни опции и форуърди). Септемврийският общ план за преструктуриране описва по-подробно предлаганата политика на валутно хеджиране. В него са посочени три инструмента за хеджиране, които корабостроителницата трябва да използва; съдържа се количествено измерение на експозицията на валутни рискове на регистъра за поръчки до 2012 г. и на тази база се оценяват разходите за тези инструменти за хеджиране. В съответствие с плана, ISD Polska се свърза с редица банки, които, с цел подготовката на оферти за хеджиране, поискаха ISD Polska да им предостави адекватна стратегия за хеджиране. Според плана, тази стратегия трябваше да бъде разработена през първите шест месеца на преструктурирането.
(158)
В областта на производството целта е да се разгледа проблема с неефективната логистика в корабостроителница Гданск, както и тесните места в корабостроителница Gdynia. Планът предлага разделяне на работата между двете съоръжения и нова схема на материалните потоци.
(159)
По отношение на покупките и управлението на материали, основната цел е да се намалят разходите. Мерките за преструктуриране включват например закупуване на материали на базата на поне три оферти, коопериране по отношение на покупките с Huta Częstochowa, управление на запасите и т.н.
(160)
Корабостроителницата планира да наема на работа и да обучава квалифицирани работници, да разшири използването на и да модернизира съществуващите информационни технологии.
(161)
В областта на работната сила целта е да се преодолеят текучеството и отсъствията. ISD Polska планира да си сътрудничи с местна агенция за наемане на работа. Вътре в дружеството планът предвижда разширяване на системите за професионално развитие, въвеждане на стимули в заплащането (управление на извънредния труд, оценяване на служителите, проверки за отсъствия и заплащане на базата на извършената работа, навременността и качеството на реализацията) и развиване на корпоративна идентичност. В плана се изтъква необходимостта да се намали работната сила от сегашните 8 137 служители (2 651 в корабостроителница Гданск, 4 238 в корабостроителница Gdynia и 1 248 в дъщерни фирми на Gdynia) до между 5 000 и 5 395 служители. Според септемврийския общ план за преструктуриране, постепенно от 2009 до 2012 г. ще се появяват излишъци. Актуализираният план включва изчисления на разходите и ефекта от преструктурирането в областта на работната сила.
(162)
Накрая, по отношение на проектантските дейности планът предвижда работата на проектантската кантора да се рационализира и да е по-тясно свързана с производствения процес.
(163)
Планът съдържа кратко общо описание на желания ефект от тези мерки за организационно преструктуриране, на който е направена количествена оценка с твърдението, че постигнатото в резултат повишение на производителността ще е около 12 човекочаса/CGT (23).
в) Финансово преструктуриране
(164)
По отношение на финансовото преструктуриране, планът предвижда държавната помощ, за която Комисията беше уведомена по време на предприетата от нея официална процедура по разследване (виж част 9 по-долу), да бъде реализирана. В него се предвижда също инжектиране на капитал от държавата в размер на 385 милиона PLN за покриване на публично-правните задължения и се изразява очакване за предоставяне на възможност някои публично-правни задължения (по-конкретно средствата, дължими на ZUS за обществено осигуряване) да се изплащат на вноски и да се издължат до 2018 г. (публично-правни задължения с номинална стойност 418,8 милиона PLN) (24), както и че държавата ще инжектира капитал в размер на 250 милиона PLN, за да покрие очакваните загуби за 2008 г., и чрез Агенцията за индустриално развитие - още 200 милиона PLN финансиране за работен капитал и, на последно място, че ще бъде отменено потенциално задължение от 308 милиона PLN, свързано с текущ съдебен спор относно просрочени данъчни задължения на корабостроителница Гданск.
(165)
Планът предвижда около 712 милиона PLN от разходите за преструктуриране да бъдат финансирани от бъдещи парични потоци на дружеството.
г) Разходи за преструктуриране и собствен принос
(166)
Съгласно Общия план за преструктуриране разходите за преструктуриране, направени от корабостроителница Gdynia до момента, възлизат на 936 702 419 PLN, което включва инвестиционни разходи от 98 милиона PLN и разходи за преструктуриране на дълга от 365 милиона PLN (25). Съгласно Общия план за преструктуриране, преструктурирането в Гданск е струвало 311 533 500 PLN, което включва например инвестиционните разходи в размер на 23 милиона PLN и разходи за преструктуриране на дълга от 48 милиона PLN (26). В септемврийския общ план за преструктуриране не са коригирани направените в миналото разходи, но са коригирани прогнозните разходи за преструктуриране на слелите се корабостроителници. Могат да бъдат обособени следните разходи: инвестиционни разходи в размер на PLN 552 милиона, изплащане на просрочени публично-правни задължения в размер на 892 милиона PLN (27), изплащане на т просрочени търговски задължения в размер на 889 милиона PLN, покриване на очаквани загуби за 2008 г. в размер на 250 милиона PLN (28), изплащане на потенциални задължения в размер на 308 милиона PLN във връзка с текущ съдебен спор относно просрочени данъчни задължения на корабостроителница Гданск, разходи за унищожаване на излишни производствени активи (хелинги) в размер на 42,8 милиона PLN и разходи за преструктуриране на работната сила в размер на 69 милиона PLN. Сумарно очакваните разходи са 3 милиарда PLN.
(167)
На срещата от 30 септември полските власти предложиха когато се оценява собственият принос за покриване на разходите за преструктуриране да не се взима под внимание de facto оперативната помощ, отпусната на корабостроителниците в миналото. Полските власти предложиха в оценката си Комисията да вземе под внимание разходите за преструктуриране, направени по времето, когато инвеститорът е поел управлението на корабостроителницата. ISD Polska стана мажоритарен акционер в корабостроителница Гданск на 28 ноември 2008 г. и полските власти твърдят, че направените оттогава разходи за преструктуриране на корабостроителницата възлизат на 62,5 милиона PLN. При положение, че ISD Polska все още не е акционер в корабостроителница Gdynia, всякакви разходи за преструктуриране, направени в миналото за тази корабостроителница, не трябва да се взимат под внимание. В резултат на това, разходите за преструктуриране, предложени от Полша на срещата от 30 септември, биха били 3,065 милиарда PLN.
(168)
ISD Polska твърди, че собственият принос на корабостроителницата и нейните акционери в разходите за преструктуриране са в съответствие с описаното в дадената по-долу Таблица 1б, представяща съдържащите се в септемврийския общ план за преструктуриране предложения.
Таблица 1б
Собствен принос в разходите за преструктуриране, в съответствие с Общия план за преструктуриране
(в PLN)
Заявен предишен собствен принос
1.
Продажба на активи от корабостроителница Gdynia
3 783 515
2.
Размяна на дълг срещу акционерен капитал, предприета от служители и частни кредитори
70 740 000
3.
Продажба на финансови активи от корабостроителница Gdynia между 1 май 2004 г. и 24 юни 2008 г.
72 797 423
4.
Лизинг на производствени активи - Gdynia
8 335 000
5.
Инвестиционни разходи 2004-2007 г. - Gdynia
98 044 000
6.
Закупуване на акции от ISD
35 875 059
7.
Инвестиционни разходи 2004-2007 г. - Гданск
22 238 900
8.
Лизинг на производствени активи - Гданск
14 700 000
9.
Заем за преструктуриране от Bank Nord/LB
20 000 000
10.
Заем от ISD
2 000 000
Заявен бъдещ собствен принос
11.
Увеличаване на капитала от ISD
305 000 000
12.
Увеличаване на капитала от ISD
100 000 000
13.
Продажба на активи
240 000 000
14.
Заем за работен капитал
280 000 000
15.
Инвестиционен заем за некорабостроително производство
185 000 000
16.
Заем за работен капитал за некорабостроително производство
45 000 000
17.
Закупуване на акции от Агенцията за индустриално развитие (29)
69 560 400
(169)
Според поясненията относно Общия план за преструктуриране, предоставени от Полша на 7 юли 2008 г., и септемврийския общ план за преструктуриране, източниците на външното финансиране по точки 14-16 не са известни.
(170)
ISD Polska предвижда да получи заем за работен капитал в размер на 280 милиона PLN през 2012 г. и смята това предвиждане за реалистично, с оглед очакваното за 2012 г. благоприятно, по техни твърдения, съотношение дълг/EBIDTA.
(171)
Относно заемите за некорабостроително производство (производство на вятърни генератори, точки 15-16), ISD Polska възнамерява да създаде дъщерна фирма на слелите се корабостроителници, специализирана в производството на вятърни генератори, и очаква тази дейност да привлече външни капитали. В септемврийския общ план за преструктуриране е предоставена допълнителна информация относно инвестиционния заем за проекта за вятърни генератори (точка 15). Тя включва кратко описание на този проект, който трябваше да се представи за разглеждане на различни банки. Към плана за преструктуриране са приложени две писма за проявен интерес към този проект от Kredyt Bank (KBC) и Fortis Bank, съответно от 4 август и от 4 септември 2008 г. Fortis Bank твърди, че е добре известна с интереса си към проекти за възобновяеми енергийни източници. Тя заявява, че проектът за вятърни генератори на ISD изглежда много интересен и че би приветствала допълнителни разговори по конкретни въпроси. Kredyt Bank потвърждава, че проявява интерес към финансиране на проекти за възобновяеми енергийни източници. Банката изброява анализите, които ще трябва да бъдат направени преди да разгледа искане за заем: оценка на бизнес плана и финансовия модел на базата на реални предвиждания, отразяващи пазарните закони, оценка на доходността на проекта и неговата чувствителност към фактори като цени на материали и обменни курсове, оценка на съществуващите договори за доставки и резултата от извършващите се административни процедури относно правния статут на земята, върху която ще се реализира проекта.
(172)
С писмо от 8 юли 2008 г. Полша предостави списък на финансовите и производствени активи, които ISD Polska възнамерява да продаде, за да получи приходи от 189 милиона PLN. В септемврийския общ план за преструктуриране числото е променено на 240 милиона PLN, като основната разлика е в оценката на главната компонента на тази частична ликвидация - продажбата на земята, заемана сега от три хелинга в корабостроителница Гданск. Докато в юнския план за преструктуриране е указан очаквания нетен приход от продажбата (продажна цена минус разходи за подготовка на земята за продажба), в септемврийския план е дадена номиналната стойност на прихода от продажбата, а разходите за подготовка на земята са включени в оценката на разходите за преструктуриране. Към септемврийския план беше приложена независима оценка на земята. В оценката не се отбелязва актуалната пазарна цена на земята, но се оценява нейната стойност за инвеститор, който би я купил с цел развитие (апартаменти, офис-сгради).
(173)
Полша обясни, че хелингите в корабостроителница Гданск и прилежащите земи сега са собственост на дружество с название Synergia 99. Корабостроителница Gdynia е един от акционерите на Synergia и, по силата на акционерно споразумение, има право да придобие хелингите и прилежащите земи, ако Synergia бъде ликвидирано. Според информацията, предоставена от Полша, разделянето на активите на Synergia между неговите акционери зависи от развитието на провеждащите се административни процедури за определяне на границите на пристанище Гданск.
(174)
В септемврийския общ план за преструктуриране се разяснява, че провеждащите се административни процедури не касаят прилежащия към хелингите парцел и се включва потвърждение от Synergia 99 от дата 28 август 2008 г., че дружеството ще подаде заявление пред компетентните органи за изключване от района на пристанището на земята, върху която са разположени хелингите.
(175)
В септемврийския план също така се разяснява, че мерките за ликвидация на Synergia 99 са съгласувани с неговите акционери. Тя ще се реализира на два етапа: първоначално Synergia 99 ще бъде разделена на две дружества, всяко от които ще вземе под свой контрол определени активи от Synergia 99, след което корабостроителница Gdynia ще стане едноличен собственик на дружеството, което придобие земята, върху която са разположени хелингите. Според плана, първата фаза на процеса на ликвидация трябва да се реализира на събрание на акционерите на Synergia на 15 октомври 2008 г. Планираното разделяне обаче зависи от извършените промени на границите на пристанището. Споразумението на акционерите относно мерките за ликвидация на Synergia 99 е с ограничен срок.
(176)
Според счетоводния баланс на корабостроителница Gdynia, пакетът акции на корабостроителницата в Synergia 99 е в размер на 40 милиона PLN. Според септемврийския общ план за преструктуриране (30), през август 2007 г. Бордът на Synergia 99, с оглед сключване на акционерно споразумение за разделянето на активите на Synergia в случай на ликвидация на дружеството, е потвърдил, че номиналната стойност на активите на Synergia 99 е […] (31) милиона PLN , което, според Борда, е тяхната пазарна стойност. Независима експертиза, препратена от Борда до акционерите по това време потвърждава, че пазарната стойност на земята, върху която са разположени хелингите, е била […] милиона PLN.
д) Финансови прогнози
(177)
Септемврийският общ план за преструктуриране съдържа изменени финансови прогнози. Те се основават на определени предположения относно инфлацията (WIBOR 3m), обменния курс USD/PLN и цените на материалите, които на свой ред се основават на преценки на външни експерти. Обменният курс PLN/USD, заложен през месец юни, е 2,254 за 2008 г. и 2,32 за 2009 г., докато в септемврийския план, на базата на външен доклад (32), е заложен обменен курс 2,32 за целия период на преструктуриране. Заложената през юни цена на стоманата за 2008 г. е 1 381 USD/t, с понижение до 1 211 USD/t за 2011 г. и ново покачване до 1 359 USD/t за 2014 г. Септемврийският план се базира на по-високи цени на стоманата (1 539 USD/t през 2009 г., 1 350 USD/t през 2011 г. и 1 516 USD/t през 2014 г.). В юнския общ план за преструктуриране се предвиждат следните тенденции в ръста на заплатите: 7,6 % през 2009 г., 7 % през 2010 г., 6 % през 2011 г. и около 5 % след 2012 г. Септемврийският план прогнозира по-нисък процент на увеличение: 5,8 % през 2009 г., 5 % през 2010 г., 4 % през 2011 и 2012 г. и 3 % на година след 2012 г. (33) В юнския план за преструктуриране се предвижда инфлация от около 2,2 %. В септемврийския план се предвижда по-висока инфлация, започваща от 3,4 % през 2009 г. (34) и намаляваща постепенно (до 2,5-2,6 % след 2012 г.) (35).
(178)
Основната промяна във финансовите преценки от септемврийския план в сравнение с юнския план засяга приходите от продажби на плавателни съдове и от некорабостроителни дейности. По-конкретно, в септемврийския план се прогнозират значително по-високи цени на съдовете за превоз на автомобили - един от двата основни продукта. Тази промяна в предвижданията има съществено отражение върху прогнозите за отчета за приходите и разходите.
(179)
В септемврийския план прогнозата за консолидирания отчет за приходите и разходите от корабостроителни и некорабостроителни дейности е за положителен коефициент на печалба от 2009 г.: (4,1 % през 2009 г., 3,1 % през 2010 г., 7,4 % през 2011 г. и 6,4 % в края на периода на преструктуриране през 2012 г.). Коефициентът на печалба ще се понижи до 4,3 % през 2014 г. (тенденция на пазарен спад) и след това постепенно ще се увеличи до 7,7 % през 2017 г.
(180)
Юнският общ план за преструктуриране включва кратък анализ на чувствителността за изследване на ефекта от определени промени на основните предположения върху 10-годишните EBIDTA и кумулативни печалби. По-конкретно, в него се анализира ефектът от допълнително повишаване на курса на PLN с 5 гроша и допълнително увеличение с 5 % на цените на стоманата и заплатите. Септемврийският общ план за преструктуриране включва нов и по-подробен анализ на чувствителността, показващ по-конкретно отражението на повишаване с 5 % на курса на PLN спрямо USD. В септемврийския общ план за преструктуриране се изказва предположение, че Полша ще приеме еврото през 2013 г. и че след това операциите на корабостроителницата няма да се влияят от флуктуациите в обменния курс PLN/USD. Новият анализ на чувствителността показва отражението на девалвация на USD спрямо еврото с 5 % през 2013-2017 г. (т.е. както се предполага, след като Полша приеме еврото).
(181)
Според финансовите прогнози в юнския план, несконтирано изплащане (независимо от променящата се стойност на парите с времето) няма да бъде постигнато до 11-та оперативна година, т.е. 2019 г. При това изчисление се взима предвид само финансовата експозиция на инвеститора (440 милиона PLN), което означава, че натрупаните парични потоци за разглеждания период се сравняват само с инжектиране на капитали от инвеститора и не се отчита факта, че се очаква първо държавата да извърши значително инжектиране на капитали. В плана се предполага, че разходите за преструктуриране, възлизащи приблизително на 712 милиона PLN, ще се финансират от бъдещите парични потоци на дружеството.
(182)
Септемврийският общ план за преструктуриране съдържа сконтирано изчисление за периода на изплащане, който е определен на 10 години. Освен това, в плана се изказва предположение, че голяма част от разходите за преструктуриране (712 милиона PLN) (36) ще се покрият от бъдещи парични потоци.
7. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ, ИЗГОТВЕН ОТ ПКК
(183)
ПКК беше учредена в Полша през 2007 г. с цел придобиване на корабостроителница Gdynia. Тя е собственост на две дружества: Marine Co и Maritim Shipyard, контролирани от полския бизнесмен г-н Janusz Baran. Двете дружества действат от 90-те години на миналия век в Gdynia, Гданск и Шчечин, като произвеждат кораби и лодки и работят като подизпълнител за по-големи корабостроителници, главно в Германия, Норвегия, Нидерландия и Франция, като произвеждат блокове и секции и извършват услуги. Групата като цяло има 1 500 служители.
а) Търговска стратегия
(184)
По отношение на търговската стратегия, в плана се предполага, че дружеството ще строй главно контейнеровози, съдове за превоз на автомобили и газови танкери и че на година ще се произвеждат до десет съда за обслужване на нефтени платформи. Предполага се също така, че в бъдеще корабостроителницата ще произвежда по дванадесет съда на година, какъвто ще е капацитетът на корабостроителницата след затварянето на малкия док. В частта за бъдещото производство се предполага, че броят на произвежданите кораби ще се увеличава (от 6 през 2008 г. на 12 през 2009 г., 17 през 2010 г. и 21 през 2012 г.). В предоставения финансов модел, на базата на който очевидно са изготвени финансовите прогнози, също се предполага, че производството ще се увеличи до 21 съда през 2012 г.
(185)
Освен това, планът предвижда диверсифициране на дейностите и изграждане на терминал за контейнери в рамките на съществуващите площи на корабостроителницата. Според плана, след намаляването на капацитета, корабостроителницата ще разполага с излишна брегова ивица, на която може да се построи терминал за контейнери с капацитет 150 000 TEU на година.
б) Индустриално и оперативно преструктуриране
(186)
Основните предлагани мерки за преструктуриране са индустриално преструктуриране чрез реализиране на инвестиционна програма, предназначена за увеличаване на производителността, снижаване на разходите и съкращаване на производствения цикъл. Предвижданите разходи за инвестиционната програма за корабостроене са 80 625 000 EUR. Предвидени са също и инвестиции от 50 милиона PLN (около 15 милиона EUR) за построяването на терминал за контейнери. Това би означавало общи инвестиционни разходи от 95,6 милиона EUR. В друга част от плана за преструктуриране обаче, общите инвестиции се оценяват на 131 милиона EUR (443 милиона PLN). Разликата между двете числа не се пояснява в плана. Съгласно плана, реализирането на тези мерки ще намали разходите за един плавателен съд с 25 % през петгодишния период.
(187)
В плана се предвижда също реализация на интегрирана информационно-технологична система, която ще управлява всички области на дейност в корабостроителницата, а именно: проектиране, доставки, складови наличности, обработка на стомана, планиране, производствен надзор и счетоводство.
(188)
Планът предвижда или запазване на наличната работна сила, или намаляването ѝ с 650 души. Не е ясно кои фактори ще повлияят избора на една от двете възможности. Планът предвижда въвеждане на основаваща се на стимули система на заплащане.
(189)
По отношение на един от основните проблеми на корабостроителницата, а именно експозицията на флуктуации на валутните курсове и увеличаването на цените на стоманата, в плана се предлага включване на клаузи за индексация в договорите и естествено хеджиране (направените разходи във валутата на приходите).
(190)
Планът предвижда също, че финансирането на кораби ще се осигури чрез авансови плащания, гарантирани от Корпорацията-застраховател на експортни кредити при изгодна премия в сравнение с тази при нормалната практика по отношение на стабилни дружества и краткосрочни кредити, гарантирани от Министерството на финансите.
в) Финансово преструктуриране
(191)
По отношение на финансовото преструктуриране, в плана се предполага, че съществуващите договори ще бъдат предоговорени, за да се намалят очакваните загуби. Според плана, преструктурирането ще увеличи цените с 30 % (до преобладаващото на пазара ниво) и ще генерира допълнителен приход от 100 милиона USD.
(192)
Реализацията на плана зависи от отпускането от държавата на допълнителна помощ под формата на инжектиране на капитали в размер на 515 милиона PLN, отписване и разсрочване на публичноправните задължения на обща стойност 497 милиона PLN и покриване на всякакви други натрупани и потенциални задължения на корабостроителницата (като бъдещи загуби по съществуващи договори или съдебни спорове). На последно място, инвеститорът призовава държавата да направи необходимото така, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити да гарантира производството през периода на преструктуриране при изгодна премия в сравнение с тази при нормалната ѝ практика по отношение на стабилни дружества и Министерството на финансите да предостави гаранции за работен капитал в размер на 297 милиона PLN.
г) Собствен принос
(193)
По отношение на собствения принос, планът предвижда инжектиране на капитали от инвеститора в размер на 500 милиона PLN за финансиране на инвестициите и покриване на очакваните загуби по съществуващи договори. Освен това, в плана се предлага собственият принос в процеса на преструктуриране да включва също и приход от 50 милиона PLN от планираната продажба на активи и приход от продажбата на активи, която е извършена след присъединяването (124,5 милиона PLN). Може да бъде изразено становище, че с това собственият принос се увеличава на 675 милиона PLN. В плана за преструктуриране обаче, инвеститорът декларира собствен принос в размер само на 475 милиона PLN.
д) Финансови прогнози
(194)
Финансовите прогнози се основават на стабилен валутен обменен курс от 3,46 PLN за едно EUR и 2,2 PLN за един USD. Прогнозите се основават на предположението, че броят на построените кораби ще се увеличи до 21 през 2012 г. и че инвеститорът реално планира да разшири корабостроителната дейност в корабостроителницата: очаква се продажбите да възлязат на 1,2 милиарда PLN през 2008 г. и се предполага, че те непрекъснато ще нарастват, достигайки до 2,6 милиарда PLN към 2012 г. (ръст от 116 % в сравнение с 2008 г.).
8. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(195)
В сътрудничество с външния си консултант и корабостроителницата Комисията прие следната методология за оценяване на предложеното от Полша като изравнителна мярка намаляване на капацитета.
(196)
За да бъдат ефективни изравнителните мерки, намаляването на капацитета трябва да е достатъчно, за да се гарантира, че бъдещият капацитет на корабостроителницата след преструктурирането ще е по-малък от настоящия.
(197)
Комисията най-напред оцени настоящия технически капацитет на корабостроителницата и обяви, че монтажът на плавателни съдове на доковете е едно от тесните места в производствения процес на корабостроителницата, който проблем не може да бъде разрешен лесно чрез изнасяне на производство навън. По използваната от Комисията методология, която не се оспорва от полските власти и корабостроителницата, капацитетът се изчислява като се вземе предвид времетраенето на монтажа в дока и типичното портфолио от плавателни съдове (тъй като монтажът на плавателни съдове с различни стойности за CGT може да отнеме еднакво време).
(198)
При определяне на наличния капацитет се взима предвид реално необходимото време за монтаж на (определен тип) плавателни съдове в доковете. При определяне на това време се отразяват всички текущи недостатъци на производствения процес, а именно ниска производителност, тесни места, остарели активи, неефективни производствени процеси и проблеми с работната сила. Финансовите ограничения, които търпи корабостроителницата в резултат на затрудненото си финансово състояние, са единственият фактор, чрез който може да се повлияе върху времето за монтаж. Непостоянният достъп или липсата на достъп до работен капитал може сериозно да наруши производствения процес. Тъй като това е външен фактор, присъщ на всички дружества, изпаднали във финансови затруднения, и не е свързан с неефективност от страна на самото дружество, Комисията възприе мнението, че реалната производителност на корабостроителницата може да се регулира при лесен достъп до работен капитал.
(199)
При определяне на бъдещия капацитет се взима предвид предполагаемо необходимото време за монтаж на (определен тип) плавателни съдове в дока, като се предполага, че производителността на корабостроителницата е сравнима със стандартите, установени от други конкурентни европейски корабостроителници. С други думи, трябва да се вземе предвид ефектът от необходимата модернизация на съоръженията и установяването на оптимални работни условия (организация, доставки, работна сила).
(200)
Модернизацията е неизбежна, ако корабостроителницата желае да възстанови жизнеспособността си в дългосрочен план. Свързаното с това увеличаване на производителността означава корабостроителницата да намали разходите и да ускори производството. С подобряването на различни производствени аспекти, капацитетът, под което се разбира възможност за построяване на определен брой плавателни съдове, ще се увеличи. Следователно, трябва да се отбележи, че закриването на някои мощности, като например предложеното закриване на сух док SD I в корабостроителница Gdynia, може изцяло да се компенсира с увеличаване капацитета на оставащия док. За да могат изравнителните мерки да изпълнят целта си, намаляването на капацитета трябва да е такова, че в края на преструктурирането, т.е. след реализиране на инвестициите и увеличаване на производителността, капацитетът на корабостроителницата да е по-малък от сегашния. Само така могат да се съчетаят двете цели: постигане на жизнеспособност в дългосрочен план, което изисква увеличаване на производителността и ограничаване до минимум на нелоялната конкуренция.
(201)
За да се гарантира правилността на метода за изчисляване на текущия и бъдещ капацитет, трябва да се използва една и съща продуктова гама, т.е. същите типове плавателни съдове. Като алтернатива може да се използва „среден плавателен съд“ (т.е. със средно CGT на базата на регистъра за поръчки на корабостроителницата).
(202)
В началото корабостроителница Gdynia посочи, че техническият ѝ капацитет е 540 000 CGT. След като горепосочената методология беше разяснена и съгласувана между Комисията и корабостроителница Gdynia, корабостроителницата отбеляза, че техническите параметри, заложени при изчисляване на текущия ѝ капацитет, при независимост от финансови ограничения, бяха производствен цикъл на дока от три месеца при паралелен монтаж на до три плавателни съда на различни етапи на завършеност (частично използване на полутандемния метод в големия док SD II), което води до построяване на до четиринадесет плавателни съда на година. Хипотетичното портфолио беше типичното за корабостроителницата, което беше потвърдено от съществуващия регистър за поръчки и от търговската стратегия, представена в План за преструктуриране 2006. При средно 27 000 CGT на плавателен съд, текущият капацитет, без финансови ограничения, беше определен на 378 000 CGT.
(203)
С цел да се определи отражението на съществуващите финансови ограничения върху производствения процес (т.е. с колко седмици/месеци се удължава производственият цикъл в резултат на закъснели доставки единствено поради липса на работен капитал) и да се прецени дали сериозността на тези ограничения се надценява или подценява, Комисията сравни това число с най-добрия резултат за последните години (12 плавателни съда с общ CGT 272 000 през 2002 г.). На първо място, Комисията отбеляза, че несъответствието между най-добрия резултат през 2002 г. и текущия технически капацитет се дължи отчасти на разликите във вписаните в регистрите поръчки. Корабостроителницата в момента произвежда плавателни съдове с по-голям тонаж. Ако през 2002 г. корабостроителницата произвеждаше плавателни съдове средно по 27 000 CGT, общата ѝ продукция щеше да възлиза на 324 000 CGT. Оставащата разлика може да се отдаде на влиянието на финансовите ограничения върху производствения процес и тя приблизително съответства на два плавателни съда със среден тонаж, т.е. 14 %, което Комисията прие за разумно предположение.
(204)
Що се касае до бъдещият ѝ капацитет, при предположение, че се използват и двата дока, корабостроителницата разясни, че големият док SD II може да се използва както за паралелен, така и за полу-тандемен метод на строителство, така че паралелно могат да се строят до четири корпуса на различни етапи на завършеност. По този начин корабостроителницата ще може да строи по 18 плавателни съда при производствен цикъл на дока от 3 месеца (37). Ако се приеме средна стойност от 27 000 CGT на плавателен съд, бъдещият капацитет на корабостроителницата, ако работят и двата дока, ще бъде 486 000 CGT. Бъдещият капацитет на корабостроителницата, след затварянето на малкия док SD I, ще бъде 12 плавателни съда или 324 000 CGT при тонаж 27 000 CGT на плавателен съд.
(205)
На базата на тези данни Комисията установи, че след затварянето на малкия док SD I капацитетът ще се намали с около 14 %. Като се има предвид, че корабостроителницата ще остане само с едно пусково съоръжение, сух док SD II, и че тя е доказала с подробен брейк-ивън анализ, че всякакво намаляване на капацитета на сух док SD II, в допълнение към затварянето на док SD I, би поставило под заплаха дългосрочната ѝ жизнеспособност, Комисията направи предварително заключение, че затварянето на док SD I, предложено от Полша, ще бъде достатъчна изравнителна мярка.
(206)
В общия план за преструктуриране, изготвен от ISD Polska, се предлага алтернативен набор изравнителни мерки, с оглед на приетата бизнес стратегия. Планът предвижда следните изравнителни мерки в контекста на разследването на държавната помощ за корабостроителница Гданск и корабостроителница Gdynia: затваряне на три хелинга в корабостроителница Гданск до 31 декември 2008 г. доколкото, с оглед на технически, организационни и правни пречки, е възможно преместване на съществуващото производство от корабостроителница Гданск в малкия док в Gdynia. На срещата на 8 юли 2008 г. ISD Polska изложи предвижданията си, че работата по подготовката на малкия сух док в Gdynia няма да позволи хелингите да бъдат затворени преди втората половина на 2009 г. Септемврийският общ план за преструктуриране предлага отлагане на затварянето на двата хелинга до юни 2009 г. и на третия хелинг до октомври 2009 г. (38) В допълнение към това, капацитетът на корабостроителницата ще бъде ограничен до 400 000 CGT на година в продължение на десет години от присъединяването на Полша към европейския съюз, т.е. до 2014 г.
(207)
На срещата от 30 септември ISD Polska информира Комисията, че като допълнителна изравнителна мярка дружеството би могло допълнително да намали производството си до 360 000 CGT на година за десетгодишен период от момента на затваряне на хелингите. ISD Polska отбеляза също, че може да затвори хелингите по-рано от предвиденото в плана за преструктуриране от 12 септември, т.е. може да затвори хелинги B3 и B5 към края на април 2009 г. и хелинг B1 към края на август 2009 г.
(208)
Планът за преструктуриране на ПКК предвижда продажба на по-малкия док в началото на 2009 г. Очакваният приход от 170 милиона PLN ще увеличи работния капитал на корабостроителницата.
9. ДЪРЖАВНА ПОМОЩ, ОТПУСНАТА НА КОРАБОСТРОИТЕЛНИЦА GDYNIA (ПОЛОЖЕНИЕ КЪМ МЕСЕЦ ЮНИ 2008 Г.)
(209)
Според полските власти, след 1 май 2004 г. корабостроителница Gdynia е получила държавната помощ, отразена в таблици 1-4.
(210)
Таблица 1 представя помощта, отпусната между 1 май 2004 г., датата на присъединяване на Полша към ЕС, и 30 юни 2007 г. Полша е уведомила за тези мерки с писмо от 13 юли 2007 г. Списъкът включва някои от мерките, описани в приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване.
(211)
Полша предостави допълнителни разяснения по отношение на преструктурирането на задълженията в съответствие с глава 5a. Полските власти поясниха, че корабостроителницата е прехвърлила на оператора (39) активи на стойност поне 45 % от стойността на прехвърлените задължения (40). Според Полша, поради тази причина, помощта е равностойна на 55 % от номиналната стойност на задълженията, прехвърлени на оператора. Тази номинална стойност е представена в Таблица 1 по-долу.
(212)
Заемите с гаранции от Министерството на финансите, изброени в таблица 1, бяха предоставени с лихва равна на LIBOR 1M + 100 базисни пункта, докато при издаването на гаранциите рискът от неизпълнение беше оценен от полските власти на 60-70 %. Гаранциите на Министерството на финансите бяха дадени срещу допълнителна гаранция под формата на бланков запис на заповед, издаден от корабостроителницата, и нотариален договор, с който корабостроителницата се съгласява на принудително изпълнение спрямо активите си до 120 % от размера на гаранцията. Начислената от Министерството на финансите премия е равностойна на 0,4 % от гарантираната сума.
(213)
Таблица 1 включва също заеми, отпуснати от Korporacja Polskie Stocznie („KPS“), използвани като финансиране за необходимия работен капитал на корабостроителницата. В предоставените материали от 11 юли 2007 г. и 9 януари 2008 г. Полша твърди, че тези заеми не представляват държавна помощ, защото начислената лихва съответства на оценката на риска на конкретния проект, за който са поискани заемите.
(214)
За заемите, отпуснати през 2005-2007 г., KPS е начислила лихва варираща от 9,6 % до 13,46 % при среден фиксиран лихвен процент 10,64 %. Освен това е събрала еднократни такси, вариращи от 0,1 % до 0,4 %. Според полските власти, KPS е изискала допълнителна гаранция под формата на приемане на принудително изпълнение, споразумение за цесия върху вземанията, безусловно платежно нареждане, бланков запис на заповед или поставяне на активи под залог (41).
(215)
KPS е създадена през 2004 г. като дъщерна фирма, изцяло собственост на Агенцията за индустриално развитие, за да оперира като фонд за рискови капитали на Агенцията. Първоначално ролята ѝ е била да служи като двигател за консолидацията на трите най-големи корабостроителници в Полша, който проект е изоставен през 2006 г. По информация, предоставена от Полша през 2006 г. (42), KPS трябваше да бъде финансирана с инжектиране на капитали от Агенцията за индустриално развитие с вноски в натура (акции в трети дружества), осигурени от Агенцията, и с револвиращ банков кредит, гарантиран от Агенцията, изрично предназначен за финансова помощ за корабостроителниците. Според интернет страницата на полското правителство, KPS трябваше също така да подкрепя корабостроителните операции в Полша, като емитира облигации, изцяло гарантирани от Агенцията за индустриално развитие. Документът, озаглавен „Стратегия за сектор корабостроене (корабостроителници за строителство на морски плавателни съдове) в Полша 2006-2010 г.“ (43), е потвърждение, че KPS трябваше да генерира фондове посредством емитиране на дългови инструменти на стойност около 100 милиона USD, обезпечени с активите, определени за преструктуриране на корабостроителната индустрия под формата на фондове, прехвърлени от Министерство на финансите на Агенцията за индустриално развитие.
(216)
В таблица 2 се съдържат мерките, за които Комисията беше информирана след 13 юли 2007 г., с писма от 6 декември 2007 г. и 12 февруари 2008 г.: два заема от Агенцията за индустриално развитие като финансиране за работен капитал (заплати и търговски задължения). В таблица 2 се представя също и заем, отпуснат от KPS след нейно решение № 02/11/2007, за което Комисията беше информирана с писмо от дата 9 януари 2008 г. (44), Комисията обаче не разполага с подробна информация относно размера и срока на този заем. KPS е начислила лихва от 10,5 % и еднократна такса в размер на 0,1 %.
(217)
Като има предвид несигурното финансово състояние на корабостроителницата, Комисията не може да изключи възможността на корабостроителница Gdynia да е била предоставена допълнителна държавна помощ от сходно естество.
(218)
В таблица 3 се изброяват неизплатените публично-правни задължения на корабостроителница Gdynia към 30 септември 2007 г. Тази информация беше предоставена от Полша на 9 януари 2008 г. В това писмо Полша потвърди, че корабостроителница Gdynia не е погасявала редовно своите публично-правни задължения. Корабостроителницата е изплащала, доколкото това е било възможно, предвид финансовото ѝ състояние, задълженията си към службата за обществено осигуряване (ZUS) в съответните срокове.
(219)
Според приложение 1 към писмото на Полша от 9 януари 2008 г., неизплатените задължения към съответните държавни органи към 1 май 2004 г. са били приблизително в размер на 254 милиона PLN. Между 1 май 2005 г. и 30 септември 2007 г. са се натрупали нови задължения от около 362 милиона PLN. През този период корабостроителница Gdynia фактически е изплатила около 194 милиона PLN (45). Към 30 септември 2007 г. размерът на неизплатените задължения е бил около 423 милиона PLN.
(220)
Корабостроителница Gdynia планираше да изплати поне част от неизплатените задължения от постъпленията от инжектиране на капитали от Министерството на финансите в размер на 515 милиона PLN, което от своя страна е било зависимо от инжектиране на капитали от частен инвеститор, избран в резултат на описания по-горе приватизационен процес.
(221)
На последно място, след присъединяването на Полша към ЕС, корабостроителница Gdynia получи известна помощ, която Полша счита, че „е била отпусната за цели, различни от преструктуриране“ (таблица 4 по-долу). Това беше държавна помощ за научно-изследователска и развойна дейност и професионално обучение с общ размер 412 000 PLN.
(222)
Корабостроителница Gdynia е получила също и друга помощ освен изброената в таблици 1-4 по-долу.
(223)
На първо място, в писмото си от 11 юли 2007 г. (46) Полша уведомява за набор от мерки, означени като „мерки, които да бъдат предоставени […] между 1 юли 2007 г. и края на процеса на преструктуриране.“
(224)
Комисията отбелязва преди всичко, че тези мерки включват възможност за отписване на лихвите, натрупани между 1 юли 2003 и 15 март 2005 г. по публично-правни задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a, на обща стойност 6 905 304 PLN. Според Полша, дали тези лихви трябва да бъдат отписани, е предмет на съдебен спор между корабостроителница Gdynia и компетентните полски органи в националните съдилища. Тъй като тези лихви представляват допълнение към основните задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a и изброени в таблица 1 по-долу, Комисията счита, че отмяната на лихвите до пълния им размер също представлява държавна помощ (47) и е в обхвата на това решение.
(225)
Комисията също така отбелязва, че в тази таблица се съдържат няколко мерки, изразяващи се в отлагане на плащане или отписване на публично-правни задължения. Не е ясно до каква степен тези мерки припокриват публично-правните задължения, изброени в приложение 1 към писмото на Полша от 9 януари 2008 г. (и обобщени в таблица 3 по-долу).
(226)
Най-същественото е, че корабостроителница Gdynia е била облагодетелствана с производствените гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити (наричани по-долу „гаранции за авансови плащания“ или „гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити“). От 1 май 2004 г. практически цялото корабостроене е било финансирано благодарение на тези гаранции. Общо, между 1 май 2004 г. и 12 юни 2008 г. корабостроителница Gdynia е получила 108 гаранции за общата сума от 3 095 529 638 PLN за плавателни съдове, построени в Gdynia (не в корабостроителница Гданск, която по-рано е била дъщерна фирма на корабостроителница Gdynia) (48). В материалите от 11 юли 2007 г. Полша информира Комисията, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити ще продължи да предоставя гаранции на корабостроителница Gdynia до края на 2008 г.
(227)
Обща характеристика на индустрията е, че корабостроителниците обикновено не са в състояние сами да натрупат достатъчно работен капитал за строеж на плавателни съдове и разчитат на външно финансиране, било то чрез заеми (така наречените производствени заеми) или чрез авансови плащания от собствениците на корабите за предварително финансиране на производството. Обикновено собствениците на кораби плащат предварително 80 % от цената на вноски, съвпадащи с определени решителни етапи от построяването на плавателния съд, като останалите 20 % се плащат при доставката. Следователно, участието на собствениците на кораби във финансирането на корабостроенето е решаващо. На корабостроителница Gdynia бяха предоставени гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити за гарантиране на авансовите плащания от собствениците на кораби за обезпечаване на риска корабостроителницата да не успее да изпълни задължението си да достави плавателния съд.
(228)
Различни предоставени от Полша материали относно функционирането на гаранционната система на Корпорацията-застраховател на експортни кредити (49) показват, че тези гаранции са били предоставяни на корабостроителница Gdynia по следния начин. Първо се е подписвал договор със собственика на кораба, който обикновено е съдържал условието корабостроителницата да докаже в рамките на определен срок, че финансирането на производството ще се гарантира от Корпорацията-застраховател на експортни кредити. Корпорацията-застраховател на експортни кредити издавала резолюция, че се ангажира да гарантира авансовите плащания за осигуряване на цялостното финансиране за кораба. В следващи отделни споразумения Корпорацията-застраховател на експортни кредити е гарантирала всяко отделно авансово плащане (обикновено четири на брой). Обикновено общата експозиция на Корпорацията-застраховател на експортни кредити на риска корабостроителницата да не изпълни задължението си да достави плавателния съд е била 80 % от покупната цена, т.е. общият размер на авансовите плащания, направени от собственика на кораба преди доставката. Тази обща експозиция е била известна, когато Корпорацията-застраховател на експортни кредити издавала резолюцията за осигуряване финансирането на кораба от неговия собственик. Гаранцията изтичала при доставката на плавателния съд.
(229)
Операциите на Корпорацията-застраховател на експортни кредити са разнообразни (50) и се разделят основно между търговски дейности и дейности, извършвани от името на и гарантирани от Министерството на финансите. За целите на последните дейности била поддържана отделна банкова сметка на името на „Interes Narodowy“. Гаранциите, предоставяни на корабостроителница Gdynia, са част от сферата на дейност, за която Министерството на финансите предоставя насрещни гаранции.
(230)
Според информацията, предоставена от Полша, Корпорацията-застраховател на експортни кредити е предоставяла гаранции за авансови плащания на корабостроителница Gdynia срещу такса, зависеща от размера на гаранцията. Таксата е 2 % на година за гаранции, непревишаващи 35 милиона PLN, и 1 % на година за гаранции, превишаващи 35 милиона PLN. Корпорацията-застраховател на експортни кредити изисква като допълнителна гаранция прехвърляне на собствеността върху кораба, кораба в процес на строеж и строителните материали. Същите условия трябва да се прилагат за гаранциите, предоставяни от Корпорацията-застраховател на експортни кредити преди края на периода на преструктуриране, т.е. преди 2012 г.
(231)
На последно място Комисията отбелязва, че на 3 юни 2008 г. Полша е приела решение да инжектира допълнителни капитали в корабостроителница Gdynia в размер на 515 милиона PLN.
(232)
Таблици 1-4 и горната информация показват, че след 1 май 2004 г. корабостроителница Gdynia е получила помощ на обща номинална стойност 5 018 862 443 PLN (около 1,434 милиарда EUR).
Таблица 1
Държавна помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia между 1 май 2004 г. и 30 юни 2007 г., по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
№
Отпускащ орган
Инструмент на помощта
Законова основа
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне на помощта
Влизане в сила
Период, за който е предоставена помощта
Номинална стойност на помощта
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателен съд № 8276/1
Гаранции издадени от Министерството на финансите и Закон за някои юридически лица от 8 май 1997 г. (Сборник закони 2003/174, точка 1689, съгласно направените изменения)
Декрет на Кабинета № 198/2004 от 24.8.2004 г.
24.8.2004 г.
3.9.2004 г.
до 30.3.2006 г.
75 000 000,00
2.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателен съд № 8276/2
Декрет на Кабинета № 198/2004 от 24.8.2004 г.
24.8.2004 г.
3.9.2004 г.
до 11.12.2006 г.
75 000 000,00
3.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателни съдове №№ 8245/1-4
Декрет на Кабинета № 213/2004 от 7.9.2004 г.
7.9.2004 г.
17.9.2004 г.
до 27.2.2007 г.
82 531 200,00
4.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателни съдове №№ 8148/11 и 8184/14-17
Декрет на Кабинета № 222/2004 от 21.9.2004 г.
21.9.2004 г.
1.10.2004 г.
до 15.1.2008 г.
147 662 619,46
5.
Управител на войводство Померания
Отписване
Акт от 30.10.2002 г.
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15.3.2005 г.
Еднократно отписване
600 568,04 (51)
6.
Държавен фонд за рехабилитация на инвалиди
Отписване
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15.3.2005 г.
Еднократно отписване
5 331 071,54 (51)
7.
Войводство Померания
Отписване
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15/03/2005 г.
Еднократно отписване
2 414 962,11 (51)
8.
ZUS
Отписване
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15.3.2005 г.
Еднократно отписване
23 048 186,93 (51)
9.
Агенция за индустриално развитие
Инжектиране на капитали
Член 56 от закон за приватизацията (Сборник закони 2002/171, точка 1397, съгласно направените изменения)
Споразумение (нотариален акт Rep. A № 3255/2005)
23.6.2005 г.
27.6.2005 г.
Еднократно инжектиране на капитали
40 000 000,00
10.
Асоциация на общините
Схема за изплащане на вноски
Акт от 30.10.2002 г.
№ 200364/1/ZR -Споразумение за преструктуриране от 22.11.2004 г.
22.11.2004 г.
Месечни вноски изплащани от 31.12.2004 г. до 28.2.2006 г.
Еднократна транзакция
419 543,25
11.
Министерство на финансите
Строителна гаранция за плавателни съдове: 8184/21-25
Гаранции, издадени от Министерството на финансите и Закон за някои юридически лица от 8 май 1997 г. (Сборник закони 2003/174, точка 1689, съгласно направените изменения)
Декрет на Кабинета № 93/2005
12.4.2005 г.
12.9.2007 г.
до 31.12.2007 г.
97 098 200,00
12.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 01/02/2005
10.2.2005 г.
10.2.2005 г.
8.3.2005 г.
7 500 000,00
13.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 02/04/2005
12.4.2005 г.
20.4.2005 г.
5.5.2005 г.
7 500 000,00
14.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 04/09/2005
21.9.2005 г.
31.10.2005 г.
4.1.2006 г.
14 500 000,00
15.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 02/07/2006
24.7.2006 г.
3.8.2006 г.
29.11.2006 г.
10 000 000,00
16.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 01/04/2006
21.4.2006 г.
26.4.2006 г.
30.7.2007 г.
4 000 000,00
17.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем №01/12/2006
5.12.2006 г.
5.12.2006 г.
7.2.2006 г.
5 500 000,00
11.12.2006 г.
2 300 000,00
18.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 01/03/2007
20.3.2007 г.
20.3.2007 г.
20.9.2007 г.
6 200 000,00
29.3.2007 г.
2 000 000,00
23.4.2007 г.
5 800 000,00
19.
ZUS
Схема за изплащане на вноски
Заявление от длъжника
Официално все още не е разрешена, но реализирана на практика
На вноски до края на 2008 г.
Вноски до края на 2008 г.
34 272 360,17
Общо
648 678 711,50
Таблица 2
Допълнителна държавна помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia между 1 юни 2007 г. и 15 юли 2008 г., по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
№
Отпускащ орган
Инструмент на помощта
Законова основа
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне на помощта
Влизане в сила
Период, за който е предоставена помощта
Номинална стойност на помощта
(PLN)
20.
Агенция за индустриално развитие
заем
Член 56 от закона за приватизацията (Сборник закони 2002/171, точка 1397, съгласно направените изменения)
Споразумение за заем № OPP/11/07
4.12.2007 г.
На две вноски:
5.12.2007 г.
4.1.2008 г.
Не по-късно от 31.5.2008 г.
40 000 000
21.
Агенция за индустриално развитие
заем
5.2.2008 г.
54 000 000
22.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 02.11.2007
?
Таблица 3
Публичноправни задължения, неизплатени към 30 септември 2007 г., по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
Отпускащ орган
Задължения
Неизплатена сума към 30 септември 2007 г.
(PLN)
23.
ZUS
Отложено плащане на премии, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
356 708 912
24.
Държавен фонд за рехабилитация на инвалиди
Отложено плащане на премии, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
12 192 821
25.
Град Гданск
Отложено плащане на данък имоти, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
50 872 523
26.
Град Гданск
Отложено плащане на такса за ползване на земя, плащане на вноски
2005-2007 г.
2 859 684
27.
Управител на войводство Померания
Отложено плащане на такса екология, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
361 781
Общо
422 995 722
Таблица 4
Държавна помощ за корабостроителница Gdynia за цели, различни от преструктуриране, по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
№
Отпускащ орган
Инструмент на помощта
Цел
Законова основа
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне на помощта
Влизане в сила
Период, за който е предоставена помощта
Номинална стойност на помощта
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
Агенция за индустриално развитие
Грант
Научно-изследователска и развойна дейност
Проект, част от INTERREG IIIC - 2005 Закон за бюджета от 22.12.2004 г., Сборник закони № 278 от 29.12.2004 г., точка 2755
Нота за плащане № 05/ERR/2006
30.5.2006 г.
30.5.2006 г.
Еднократна субсидия
1 322,19
29.
Министерство на образованието и научно-изследователската дейност
Грант
Декрет на председателя на Държавния комитет за научни изследвания от 30.11.2001 г. (Сборник закони № 146, точка 1642, съгласно направените изменения)
Проект G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD на ЕС
26.6.2006 г.
26.6.2006 г.
Еднократна субсидия
49 571,98
30.
Министерство на образованието и научно-изследователската дейност
Грант
Решение № 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005 г.
20.11.2006 г.
Проект, който трябва да се реализира до 31.1.2009 г.
279 825,51
31.
Министър на науката и висшето образование
Грант
Закон за финансиране на науката от 8.10.2004 г. (Сборник закони № 238, точка 2390, съгласно направените изменения)
Решение № 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006 г.
20.11.2006 г.
Проект, който трябва да се реализира до 31.3.2009 г.
36 509,45
32.
Министър на науката и висшето образование
Грант
Научно-изследователска и развойна дейност
Закон за Държавния комитет за научни изследвания от 12.1.1991 г. (Сборник закони № 33 от 2001, точка 389)
Решение № 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003 г.
30.6.2005 г.
30.6.2005 г.
37 906,00
33.
Полска агенция за развитие на предприятията
Грант
Декрет на министъра на икономиката и труда от 16.9.2004 г. за отпускане от Полша (Агенция за индустриално развитие) на финансова помощ като част от Човешки ресурси 2004-2006, Секторна оперативна програма (Сборник закони 2007, точка 2115)
Споразумение № 30/2006/efs/gdy професионално обучение, финансирано от ESF от 20.1.2006 г.
2.2.2006 г.
25.5.2006 г.
Еднократна субсидия
4 253,02
34.
Полска агенция за развитие на предприятията
Грант
Декрет на министъра на икономиката и труда от 16.9.2004 г. за отпускане от Полша (Агенция за индустриално развитие) на финансова помощ като част от Човешки ресурси 2004-2006, Секторна оперативна програма (Сборник закони 2007, точка 2115)
Споразумение № WSAiB/039
1.2.2007 г.
13.3.2007 г.
Еднократна субсидия
2 209,94
Общо
411 598,09
III. ОЦЕНКА
1. КОМПЕТЕНЦИИ НА КОМИСИЯТА
(233)
В приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване се регламентира процедура на временен механизъм. Той представлява законова рамка за оценка на схемите за помощ и индивидуалните мерки за помощ, които се реализират в нова държава-членка преди датата на нейното присъединяване към ЕС и са приложими и след присъединяването.
(234)
Мерки, приведени в изпълнение преди присъединяването, които са неприложими след присъединяването, не могат да се разглеждат от Комисията нито по процедурата на временния механизъм, нито по процедурата, регламентирана в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(235)
Но мерки, които не са били приведени в изпълнение преди присъединяването ще се разглеждат от Комисията като помощ, за която е направено уведомление, или като незаконосъобразна помощ, в съответствие с процедурата, регламентирана в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(236)
Критерият, който се използва за определяне на момента, в който определена мярка за помощ е влязла в сила, е законово обвързващият акт, задължаващ компетентните национални органи да отпуснат помощта (52). Дали един административен акт е законово обвързващ, се определя от националното законодателство. Комисията обаче трябва да има възможност да проучи тези административни актове, особено по отношение на особени случаи и, на базата на тяхната форма и съдържание, да прецени дали те биха могли да предизвикат у получателите законни очаквания за прилагане от полски съд. Възможността за проучване на националните административни актове е от изключително значение за упражняването от страна на Комисията на изключителните компетенции да одобрява частично отменяне на общата забрана за държавна помощ по отношение на мерките, приложени в Полша след 1 май 2004 г.
(237)
Мярка, приведена в изпълнение преди присъединяването, е приложима след присъединяването, ако по нея все още може да бъде предоставена допълнителна помощ или да бъде увеличен размерът на вече предоставената помощ, т.е. ако точната икономическа експозиция на държавата към датата, на която мярката е влязла в сила, не е известна и остава неизвестна и към датата на присъединяване.
(238)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване, въз основа на информацията, предоставена от Полша, Комисията стигна до заключението, че редица мерки, за които е била уведомена на 29 април 2004 г., фактически представляват нова помощ - незаконосъобразна, или такава, за която е направено уведомление, защото е била предоставена след 1 май 2004 г., датата на присъединяване на Полша към ЕС. Мненията, предоставени от Полша и трети страни след началото на разследването, не доведоха до промяна в заключението на Комисията. По-конкретно, Комисията твърди, че е компетентна да преценява дали мерките, описани в приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване, са съвместими с общия пазар. Независимо от това, Комисията отбелязва наличие на отказ от част от тези мерки (мерки 33 и 34 от приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване).
(239)
По-долу Комисията пояснява защо не може да приеме представените от Полша и заинтересованите страни аргументи.
а) Преструктуриране на публично-правните задължения в съответствие с глава 5a
(240)
Комисията изразява съгласие с получателя, че събитието, предизвикало частичното отписване на публично-правни задължения в съответствие с глава 5a, е било приемането на решението за преструктуриране от председателя на Агенцията за индустриално развитие. Комисията обаче не може да приеме твърдението, че това решение е било прието на 19 април 2004 г., т.е. преди присъединяването. Комисията разясни причините за позицията си в решението за откриване на официална процедура по разследване и нито Полша, нито получателят са предоставили допълнителни аргументи. Комисията отново заявява, че с решението от 19 април само се одобрява План за преструктуриране 2004 и не се преструктурират публично-правни задължения в съответствие с глава 5a. Председателят на Агенцията за индустриално развитие не е могъл да постанови решение за преструктуриране преди присъединяването защото не е имал изискващото се в съответствие с глава 5a съгласие на всички публично-правни кредитори, участващи в преструктурирането, и на оператора - дружеството, управляващо операцията по преструктуриране (53). Комисията отбелязва, че Председателят на Агенцията за индустриално развитие е признал този факт, като в решението си от 19 април 2004 г. е отбелязал, че за завършване на преструктурирането в съответствие с глава 5a ще е необходимо допълнително решение и в крайна сметка е издал решението за преструктуриране на 4 януари 2005 г., т.е. след присъединяването.
(241)
Комисията не може да приеме аргумента на получателя, че съгласието на всички участващи публично-правни кредитори да преструктурират вземанията си от корабостроителница Gdynia в съответствие с глава 5a представлява законово обвързващият акт, изискващ се в присъждането по делото Fleuren Compost. Получателят, в основни линии, изрази становище, че глава 5a не е lex specialis по отношение на други закони, допускащи преструктуриране на публично-правни задължения и че функцията на Председателя на Агенцията за индустриално развитие е да администрира и подпомага процеса на преструктуриране, а не да замества органите, участващи и компетентни по отношение на конкретни задължения. Комисията отбелязва, че това тълкуване на полското законодателство не съответства на никой от материалите, предоставени от Полша до момента, нито на текста и логиката на глава 5a. Безспорно, както твърди получателят, актът от 30.10.2002„не забранява на органите по преструктуриране да издават решения за отписване, доколкото имат право за това на базата на общи разпоредби“. Независимо от това, ако го направят, такива задължения вече няма да попадат в обхвата на глава 5a заедно с всички, свързани с това предимства, а самият получател е направил следното изброяване: право на заем от Агенцията за индустриално развитие, преустановяване на всякакви текущи принудителни процедури, недопускане на банкрут и неначисляване на лихви върху дължими суми.
(242)
Комисията не може да приеме аргумента на получателя, че след 30 юни 2006 г. върху задълженията, преструктурирани в съответствие с глава 5a, не е начислявана лихва. Това тълкуване на полското законодателство беше отхвърлено от Полша. В допълнение, Полша направи уведомление за планираното (частично) отписване на натрупаната след 30 юни 2006 г. лихва като за нова помощ, следователно, очевидно е, че тази лихва реално се е натрупвала.
б) Мерки 28-34 от приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване
(243)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че тази помощ е била отпусната de facto поради това, че всички органи по отпускането ѝ са направили устни изявления на среща на правителствената работна група по преструктуриране на корабостроителниците в Полша (екипът на корабостроителната индустрия). Ако е имало такива изявления, те са били само вербални и, в съответствие с полското законодателство, определено са били необходими допълнителни мерки за реализация, за да се породят законни очаквания.
в) Инжектиране на капитали от Агенцията за индустриално развитие
(244)
Аргументът на получателя, че помощта е била отпусната преди присъединяването, защото точната икономическа експозиция е била известна преди тази дата, е резултат на неправилно разбиране на приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване. За да бъде третирана като предишна помощ, дадена мярка трябва да отговаря на две изисквания: трябва да е отпусната преди присъединяването (което е еквивалентно на законово обвързващо решение на компетентния отпускащ орган) и трябва „да не е приложима след присъединяването“. Това са две отделни и кумулативни условия. Аргументът на получателя, че държавната икономическа експозиция е била известна преди присъединяването се отнася до второто от тези изисквания, а не към момента във времето, когато помощта е била отпусната.
(245)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че изискването за регистриране на записването на нови акции в срок от 6 месеца е било само формално. Комисията отбелязва, че, в действителност, след изтичането на 6-месечния период са били необходими две различни нови решения: нова резолюция на общото събрание за увеличаването на капитала и самото записване. Както изглежда, в съответствие с полското търговско право, правото на едно дружество да получи инжектиране на капитали влиза в сила на датата, на която бъде приета резолюция за увеличаване на капитала (т.е. първата резолюция от 17 февруари 2004 г.). Регистрацията е от значение за външните договори на дружеството, а не за взаимоотношенията с неговите акционери. Липсата на регистрация обаче има също така и правен ефект върху взаимоотношенията между дружеството и неговите акционери: ако не бъде изпълнена в срок от шест месеца, резолюцията за увеличаване капитала на дружеството става невалидна и инжектиране на капитали не може да бъде извършено. При тези обстоятелства, за да се увеличи капитала на дружеството, е необходима нова резолюция на акционерите. Такава резолюция наистина е била приета от общото събрание на 4 март 2005 г. Но фактът, че резолюцията не е била приета единодушно (трима от основните акционери са се противопоставили) показва, че тази резолюция не може да бъде считана за чисто формално изискване. Комисията отбелязва също, че капиталът, в крайна сметка, е бил записан от Агенцията за индустриално развитие, а не от Министерството на финансите. Ето защо, резолюцията от 17 февруари 2004 г. не може да бъде считана за окончателно обвързващо решение за отпускане на помощ под формата на инжектиране на капитали, отразена като мярка 32 в приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване.
(246)
На последно място, Комисията отбелязва, че нито Полша, нито получателят са оспорили нейното заключение, че мерки 19-27 от приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване представляват нова помощ, поради което попадат в обсега на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО.
2. ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
2.1 НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(247)
В член 87, параграф 1 от Договора за ЕО се определя като несъвместима с общия пазар всяка помощ, отпусната от държава-членка или чрез държавни ресурси под каквато и да било форма, която нарушава или представлява заплаха за конкуренцията, като облагодетелства определени инициативи или производството на определени стоки и оказва влияние върху търговията между държавите-членки.
(248)
Комисията намира, че всички видове помощи, описани в съображения 209-232, са били отпуснати от държавата или чрез държавни ресурси и поради това, че са насочени към една и съща инициатива, са селективни.
(249)
Корабостроителница Gdynia е една от най-големите европейски корабостроителници и активно конкурира на пазара на контейнеровози корабостроителници, особено от Германия и Дания, както Полша и получателят признават и както отбелязват Дания и Датската корабостроителна асоциация в своите мнения относно Решението на Комисията да открие официална процедура по разследване. В края на 2006 г. 26 % от поръчките в регистрите на европейските корабостроителници са били за контейнеровози (54).
(250)
Както изглежда, корабостроителница Gdynia е единствен в ЕС производител на определен тип ро-ро плавателни съдове: големи съдове за превоз на автомобили. Тази специализация обаче не означава, че корабостроителница Gdynia не е в конкуренция, поне потенциално, с други корабостроителници в ЕС. Комисията отбелязва, че е налично значително ниво на взаимна заменяемост по отношение на предлагането, поне в сегмент товарни кораби (55), въпреки че, като се вземе предвид структурата на търсенето на различни категории товарни кораби, тези плавателни съдове не принадлежат само на един пазар.
(251)
Това означава, че други корабостроителници в ЕС могат да не срещнат съществени пречки да започнат производство на съдове за превоз на автомобили, поне що се касае до пречки от технологично естество (производствени мощности, ноу-хау и т.н.). Непрекъснатото субсидиране на корабостроителница Gdynia обаче, което ѝ позволява да сключва договори без цялостно признаване и защита срещу всички свързани с това рискове, би могло да представлява съществена пречка за навлизането на други корабостроителници на пазара на съдовете за превоз на автомобили.
(252)
Комисията отбелязва, че корабостроителница Gdynia оперира също и в други сегменти на пазара на товарни кораби, предлагайки продукти като многофункционални плавателни съдове, превозвачи на втечнен нефтен газ, танкери за стоки и химикали и превозвачи на насипни товари. В края на 2006 г. например, танкерите за стоки и химикали са съставлявали около 8 % от поръчките в регистрите на европейските корабостроителници (56). Корабостроителниците в Германия и Румъния са особено активни в тези сегменти.
(253)
Въз основа на гореизложеното, Комисията стига до извода, че държавната помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia, оказва влияние върху търговията между държавите-членки.
(254)
На последно място, необходимо е Комисията да определи дали мерките, предоставени на корабостроителница Gdynia, са ѝ дали неоправдано предимство, с което са нарушили или представляват заплаха за конкуренцията. Комисията отбелязва, че полските власти не са оспорили класифицирането на мерките, обхванати от настоящото решение, като държавна помощ, с изключение на заемите, отпуснати от KPS и гаранциите, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, които, според полските власти, са съвместими с инвестиционните принципи на пазарната икономика.
(255)
По-долу Комисията на първо място пояснява защо е възприела становището, че постоянното несъбиране на публично-правни задължения е в разрез с критериите за кредитори в условията на пазарна икономика. След това оценява оспорваните от Полша мерки. Накрая Комисията разглежда обстоятелствата, при които е отпусната помощта, обхваната от това решение и отражението ѝ върху конкуренцията.
а) Постоянно несъбиране на публично-правни задължения
(256)
Принципът, че постоянното несъбиране на публичноправни задължения може само по себе си да представлява държавна помощ, е установен в съдебната практика (57). Предоставената от полските власти информация (58) ясно показва, че корабостроителница Gdynia има значителни просрочени публично-правни задължения още от 2004 г. Корабостроителницата е изплащала публично-правни задължения нередовно и неизплатените ѝ задължения непрекъснато са били отлагани, по всяка вероятност без каквото и да било официално решение на съответните публични кредитори, или са били разсрочвани. Полша обясни, че получателят е възнамерявал да изплати публичните задължения, неизплатени към 30 септември 2007 г. (общо 443 милиона PLN), като използва инжектиране на капитали от Министерството на финансите след приватизацията на корабостроителницата. Тъй като това събитие не е сигурно и е неопределено във времето, намерението на корабостроителницата предполага, че на практика публично-правните задължения са били отложени за неограничен или неопределен период от време и са били изплащани, само когато паричният поток на корабостроителницата е позволявал това. Комисията счита, че никой кредитор в условията на пазарна икономика не би приел такова неограничено отлагане на задълженията към него, което зависи от несигурното извършване на приватизация и рекапитализация от държавата (което представлява държавна помощ със съмнителна законосъобразност и съвместимост с единния пазар). Освен това, липсват каквито и да било индикации, че съответните публични кредитори са предприели някакви действия за изискване на своите публично-правни вземания от корабостроителница Gdynia, по-конкретно чрез принудително изпълнение или по закона за банкрутите. Следователно, Комисията стига до извода, че постоянното несъбиране на публично-правни задължения представлява предимство, което получателят не би получил от кредитор в условия на пазарна икономика, и следователно представлява държавна помощ, подобна на (безлихвен) заем.
б) Мерки, за които Полша счита, че издържат теста за частен инвеститор
(257)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че помощта под формата на заеми за работен капитал е независима от държавна помощ. Комисията отбелязва, че поисканият от KPS лихвен процент е бил с около 400 базисни пункта над референтния. Комисията отбелязва също, че корабостроителница Gdynia е била в много несигурно финансово състояние в продължение на няколко години, като задълженията съществено са превишавали активите й. Корабостроителница Gdynia не е успяла да получи финансиране за своето производство от никакъв друг външен източник. Работният ѝ капитал е бил финансиран чрез авансови плащания, изцяло покрити с гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, чрез заеми, изцяло покрити с гаранции от Министерство на финансите, и чрез заеми от KPS. Исканият от KPS лихвен процент, следователно, не отразява правилно поетия риск. Въпреки че от KPS са изисквали допълнителна гаранция, нейната стойност остава под въпрос; не трябва да се забравя, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити и Министерството на финансите са изисквали подобна допълнителна гаранция и, като се вземе под внимание съотношението активи/пасиви на корабостроителница Gdynia, вероятно от KPS не са получили първокласна допълнителна гаранция на базата на активите на корабостроителницата. Във всеки случай Полша не е предоставила подробна информация, даваща възможност на Комисията да определи реалната стойност на изискваната допълнителна гаранция.
(258)
Още повече, няма разлика между заемите, отпускани от KPS, и тези, отпускани от Агенцията за индустриално развитие, която е собственик на KPS. Трудно е да се твърди едновременно, както прави Полша, че заемите, отпускани от Агенцията за индустриално развитие, представляват държавна помощ, докато тези, отпускани от дъщерната ѝ фирма KPS, са в съответствие с принципа за инвеститор в пазарни условия.
(259)
На последно място, Комисията отбелязва, че KPS е създадена като контролиран от държавата фонд с публично-правни цели, финансирането на който се осигурява изцяло или се гарантира от държавата чрез Агенцията за индустриално развитие. Според документа „Стратегия за сектор корабостроене (корабостроителници за морски плавателни съдове) в Полша 2006-2010“, KPS е „основана да организира финансиране на производството на корабостроителницата до установяване на контрол от частни инвеститори“. Стратегията, която преследва не само икономически, но и социални, и макроикономически цели (59), дава разнообразни права на KPS, както и на Агенцията за индустриално развитие, на Министерството на финансите и на други компетентни обществени органи. Финансовите връзки на KPS с Агенцията за индустриално развитие и Министерството на финансите са очевидни и KPS действа по-скоро като механизъм за прехвърляне на активи, определени от държавния бюджет за корабостроителници в Полша, включително Gdynia.
(260)
В светлината на описаното по-горе Комисията заключава, че KPS не е действала като инвеститор в пазарни условия, когато е предоставяла заеми за работен капитал на корабостроителница Gdynia. Следователно, тези заеми, изброени в съображение 158, таблици 1 и 2, представляват държавна помощ.
(261)
В мненията си след приемането на решението за откриване на официална процедура по разследване, Полша изрази становището, че гаранциите, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити на корабостроителница Gdynia не представляват държавна помощ. Комисията не може да приеме това твърдение.
(262)
На първо място, Комисията изтъква, че гаранциите за авансови плащания от Корпорацията-застраховател на експортни кредити се гарантират от Министерството на финансите и че свързаните с тях транзакции се извършват по отделна банкова сметка на името на „Interes Narodowy“. Ако средствата по тази сметка са недостатъчни, Корпорацията-застраховател на експортни кредити може или да тегли заеми от Министерството на финансите, или да ползва гаранции за заеми от Министерството на финансите.
(263)
На второ място, Комисията припомня решението си от 18 юли 2007 г. по дело № 105/07 (60), в което одобрява като независима от държавна помощ схемата, по която Корпорацията-застраховател на експортни кредити е осъществявала програмата си за експортно застраховане, гарантирана от Министерството на финансите. Тази схема сега покрива този тип производствени гаранции, който корабостроителница Gdynia е получавала през последните няколко години. Комисията отбелязва, че схемата изрично изключва (61) дружества във финансови затруднения по смисъла на Насоките за държавна помощ за подпомагане и преструктуриране на дружества, изпитващи затруднения. Основната характеристика на схемата е, че гаранционните премии се определят на базата на оценка на риска. Например премията върху гарантираната сума за дружество, спадащо към категорията с най-висок риск е […] % на година за гаранции под 2 години и […] % на година за гаранции над две години. Базовата премия е […] % на година. За сравнение, на корабостроителница Gdynia са предоставяни гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити срещу премия от 2 % на година при гаранция, непревишаваща 35 милиона PLN, и срещу премия от 1 % на година при гаранция, превишаваща тази сума.
(264)
Ясно е следователно, че корабостроителница Gdynia няма право на гаранции, покрити от описаната по-горе схема и одобрени от Комисията като независими от държавна помощ. Съответно гаранциите, предоставени на корабостроителница Gdynia, не са независими от държавна помощ.
(265)
Освен това е очевидно, че премията върху гарантираната сума, начислена на корабостроителница Gdynia, е значително под базовата премия, прилагана при гаранции за стабилни дружества и няколко пъти по-ниска от премията, която се иска от високорискови дружества, които обаче все пак имат права по описаната по-горе схема. Комисията стига до заключението, че приложената по отношение на корабостроителница Gdynia гаранционна премия не съответства на пазарните премии и следователно тези гаранции представляват държавна помощ.
(266)
На трето място, в съответствие с Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (62), за да може индивидуална държавна гаранция да не представлява държавна помощ, заемателят не трябва да има финансови затруднения. Очевидно тук случаят не е такъв. В съответствие със същото известие, когато заемателят има финансови затруднения, делът от гаранцията, представляващ помощ, може да бъде толкова голям, колкото сумата, покрита от тази гаранция.
(267)
На последно място, Комисията отбелязва, че корабостроителница Gdynia е разчитала изключително на гаранции, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити и Министерството на финансите, и не е успяла да получи никакви гаранции на пазара.
(268)
В светлината на горното, Комисията стига до заключението, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити не е действала като инвеститор в пазарни условия при предоставянето на гаранции на корабостроителница Gdynia.
в) Нарушаване на конкуренцията поради държавната помощ за корабостроителница Gdynia
(269)
Комисията изразява позицията, че разчитането изцяло на държавна помощ е позволило на корабостроителница Gdynia да използва нарушаваща конкуренцията практика като определяне на цени, по-ниски от производствените разходи, без да търпи последствията, до които обикновено води такава практика, а именно - отстраняване от пазара.
(270)
Освен това, Комисията отбелязва, че един от основните дългосрочни проблеми на корабостроителница Gdynia е сключването на договори, които се оказват губещи при увеличаването на курса на злотата спрямо долара, който е определящата валута в корабостроителния бизнес, и с увеличаването в целия свят на цените на стоманените плочи. Тези външни фактори вече бяха определени като основни заплахи за продължаването на дейността на корабостроителницата в План за преструктуриране 2002 и, впоследствие, в изменената версия от 2004 г., в новия План за преструктуриране 2006 и, на последно място, в процеса на приватизацията през 2008 г.
(271)
Въпреки факта, че тези заплахи са били известни на мениджърите на корабостроителницата, тя е продължила да сключва договори, без да предприема каквито и да било мерки за намаляване на риска. Тази търговска практика е продължила по време на безпрецедентния разцвет на корабостроителния пазар между 2004 и 2008 г., когато цените в корабостроенето се повишиха до рекордни нива. В резултат на тази практика корабостроителницата успя да поддържа дейността си и числеността на персонала, но на цената на големи загуби от редовното корабостроително производство. Според доклада за необходимата грижа, изготвен от Amber в първата половина на 2008 г., текущият регистър за поръчки с доставки, предвидени за 2008 и 2009 г., също е обременен от риска за значителни загуби поради сключени на загуба договори без никакви мерки за намаляване на риска. Това е потвърдено от Полша.
(272)
На тази база Комисията стига до заключението, че цялата помощ, предоставена на корабостроителница Gdynia, която е описана в част II, точка 7, е била такава, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията на корабостроителния пазар.
(273)
В заключение, Комисията изразява позицията, че всички мерки, предоставени на корабостроителница Gdynia, представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
2.2 Възможност за Полша и трети страни да предоставят мнения
(274)
С решението си от 1 юни 2005 г. Комисията откри официална процедура по разследване на редица мерки, включително преструктуриране на задължения (отписване, отлагане, промени в графика на изплащане) на базата на различни правни основания и касаещи определен брой публични кредитори, инжектиране на капитали, производствени гаранции и мерки за увеличаване на капитала от страна на Министерството на финансите (емитиране на облигации и замяна на дълг срещу акционерен капитал).
(275)
Комисията също така ясно заяви, че аргументът на Полша, че авансовите плащания от собствениците на кораби трябва да се разглеждат като собствен принос, не може да бъде приет. Във връзка с това, Комисията изрази съмнения дали гаранциите за авансовите плащания, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, представляват държавна помощ и обяви, че ще разследва естеството на тези авансови плащания.
(276)
И Полша и получателят предоставиха мнения; но докато те оспорваха компетенциите на Комисията да оцени съвместимостта на някои от разглежданите мерки, те не оспориха заключението на Комисията, че, доколкото тези мерки са били предоставени след присъединяването на Полша към ЕС, те представляват нова помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. Единственото изключение беше естеството на гаранциите, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, за които се твърдеше, че са независими от държавна помощ. Впоследствие Полша изрази също и становището, че заемите, отпуснати от KPS, не представляват държавна помощ. Комисията разгледа горните аргументи, представени от Полша и получателя.
(277)
Както се вижда от гореописаните събития, по време на разследването от Комисията няколкократно бяха извършени съществени промени в стратегията на полското правителство в качеството му на мажоритарен собственик на корабостроителница Gdynia. Стратегията за консолидиране на корабостроителния сектор беше сменена от стратегия за разделяне на корабостроителници Gdynia и Гданск и решение за частична приватизация на корабостроителница Gdynia, а по-късно - от стратегия за пълна приватизация. Такава перспектива за стратегията е също под въпрос, като се има предвид явната липса на интерес от страна на участниците на пазара за закупуване на корабостроителницата.
(278)
Както е указано по-горе, Комисията поддържаше редовни контакти с полските власти, в качеството им на собственик на корабостроителница Gdynia, и със самата корабостроителница Gdynia. Комисията редовно предупреждаваше както Полша, така и корабостроителницата, че всички мерки, предоставени на корабостроителницата с държавни средства, вероятно представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, като се вземе предвид несигурното финансово състояние на корабостроителницата и липсата на каквото и да било външно финансиране, независимо от държавна помощ. Комисията предупреждаваше също, че тази държавна помощ е отпусната в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО и е несъвместима с общия пазар. Комисията също така няколкократно отбеляза, че гаранциите, предоставени на корабостроителница Gdynia от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, представляват държавна помощ.
(279)
В хода на разследването си Комисията също така събра информация за извършваните от KPS операции и естеството на заемите за работен капитал, които тя е отпускала на корабостроителницата. Комисията предупреди Полша, че по всяка вероятност тези заеми представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
(280)
На последно място, в хода на своето разследване, Комисията установи, че корабостроителница Gdynia продължава да натрупва публично-правни задължения. Комисията събра информация по този въпрос и информира Полша (в качеството ѝ на собственик и кредитор на корабостроителницата), че липсата на принудително изпълнение по отношение на публично-правните задължения или тяхното преструктуриране би могло да представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ЕДИННИЯ ПАЗАР - ДЕРОГАЦИЯ ПО ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 3 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(281)
Основната цел на мерките е подпомагане на дружество, изпитващо финансови затруднения, и поддържане на платежоспособността му. В такива случаи предвиденото в член 87, параграф 1, буква в) от Договора за ЕО изключение, допускащо прилагане на държавна помощ, отпусната за подпомагане развитието на определени стопански дейности, когато тази помощ не се отразява неблагоприятно върху условията на търговия в степен, противоречаща на обществените интереси, при спазване на съответните условия.
(282)
Помощта за оздравяване и преструктуриране за дестабилизирани дружества понастоящем се регламентира от насоките на Общността за държавна помощ за преструктуриране и оздравяване на изпитващи затруднения дружества (63) (наричани по-долу „Насоките“), които замениха предишния текст, приет през 1999 г. (64) (наричани по-долу „Насоките от 1999 г.“).
(283)
В преходните разпоредби на Насоките се регламентира, че уведомления, регистрирани преди 10 октомври 2004 г., се разглеждат в светлината на критериите, приложими към момента на уведомяване (точка 103). В настоящия случай Комисията е била уведомена за някои от мерките по преходния механизъм, в съответствие с приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване на 29 април 2004 г., когато са били в сила Насоките от 1999 г. Насоките обаче също така регламентират, че те ще се прилагат за оценка на всякаква помощ за оздравяване или преструктуриране, отпусната без одобрението на Комисията (незаконосъобразна помощ), ако част от помощта или цялата помощ е отпусната след 1 октомври 2004 г. (точка 104, алинея първа). При положение, че почти всички мерки, описани в съображения 209-232, са приложени незаконосъобразно след тази дата, Комисията стига до заключението, че се прилагат Насоките от 2004 г.
(284)
Насоките се прилагат за дружества от всички сектори, освен изключенията, изброени в точка 18 от Насоките. В Рамката за държавна помощ за корабостроене (65), която е законовата рамка за оценка на държавната помощ за този сектор, се посочва точка 12 от Насоките като съответната законова база за оценяване на помощта за оздравяване и преструктуриране.
A. ПОМОЩ ЗА ОЗДРАВЯВАНЕ
(285)
Насоките регламентират помощта за оздравяване да бъде отпускана за временно подпомагане на дружества във финансови затруднения, докато бъде разработен план за преструктуриране или ликвидационен план, или с цел излизане от остра криза по отношение на ликвидността.
(286)
Комисията отбелязва, че държавната помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia, не отговаря нито на временното условие, тъй като всички представляващи помощ мерки са били предоставени за периоди, много по-дълги от предписаните 6 месеца, нито на условието за обратимост, тъй като са били разрешавани необратими мерки като инжектиране на капитали и отписване на задължения, сравними с грантове.
(287)
Ето защо, Комисията стига до заключението, че мерките, изброени в съображения 209-232, не са съвместими с общия пазар като помощ за оздравяване.
Б. ПОМОЩ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(288)
Съдържащото се в точка 17 от Насоките определение показва, че помощите за преструктуриране се основават на изпълним, последователен и съществен план за възстановяване в рамките на разумен период от време на дългосрочната жизнеспособност на фирмата. Преструктурирането обикновено включва следните елементи: преструктуриране на всички аспекти от дейността на дружеството, реорганизация и рационализиране на дейността му, включително изоставяне на дейности, генериращи загуби и финансово преструктуриране. Ако за операциите по преструктуриране се използва държавна помощ, те не могат да бъдат ограничени до финансова помощ за компенсиране на предишни загуби, без да се разгледат причините за тези загуби, т.е. без предприемане на истинско преструктуриране. Освен това, преструктурирането трябва да се финансира поне частично със собствени средства на дружеството или от външни източници, независими от държавна помощ, и държавната помощ трябва да бъде ограничена до минимума, необходим за възстановяване на жизнеспособността. На последно място, трябва да се приемат изравнителни мерки за смекчаване на нарушаващия конкуренцията ефект от помощта.
(289)
С оглед на силно нарушаващото конкуренцията естество на помощта за преструктуриране, Комисията счита, че помощ за изпитващи затруднения фирми може да доведе до развитие на стопански дейности, без да повлияе неблагоприятно търговията в степен, противоречаща на интересите на Общността, само ако бъдат спазени всички условия, съдържащи се в Насоките.
(290)
По-долу Комисията прави анализ дали тези условия са спазени.
а) Допустимост
(291)
За да има право на помощ за оздравяване или преструктуриране, фирмата трябва да отговаря на условията за фирма в затруднено положение по смисъла на Насоките. Комисията счита, че финансовото състояние на корабостроителница Gdynia, поне след 2002 г., се е характеризирало с постоянна липса на ликвидност и неплатежоспособност, увеличаващи се загуби и отрицателни стойности на активите. Следователно, корабостроителница Gdynia е фирма в затруднено положение по смисъла на Насоките.
б) Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(292)
В съответствие с точка 34 от Насоките, отпускането на помощ трябва да зависи от реализирането на плана за преструктуриране, което трябва да даде възможност на дружеството да възстанови жизнеспособността си в разумен срок. Възстановяване на жизнеспособността означава, че дружеството, след завършване на преструктурирането, е в състояние да покрие всичките си разходи и да генерира достатъчен доход от капитала, за да се конкурира на базата на собствените си качества. Преструктурирането трябва да се извърши възможно най-бързо.
(293)
Комисията отбелязва, че в хода на това разследване е разгледала два плана за преструктуриране (2004 и 2006), изготвени от управлението на корабостроителницата и одобрени от мажоритарния ѝ собственик - държавата. Комисията стигна до извода, че сериозната ѝ загриженост относно това дали двата плана биха възстановили жизнеспособността на корабостроителницата не е намаляла. Тъй като План за преструктуриране 2006 е заменил План за преструктуриране 2004, по-долу Комисията разяснява основанията си за сериозните съмнения по отношение на План за преструктуриране 2006. Комисията отбелязва обаче, че този план в много отношения наподобява План за преструктуриране 2004 и съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване по отношение на План за преструктуриране 2004, се отнасят изцяло също и за План за преструктуриране 2006.
(294)
Комисията припомня претенцията, изразена от Полша след като беше взето решението за откриване на официална процедура по разследване, че План за преструктуриране 2004 представлява солидна икономическа основа за преструктуриране на корабостроителницата. Действителността показва, че План 2004 не беше достатъчен за възстановяване жизнеспособността на корабостроителницата и беше необходимо да бъде изменен още през 2006 г.
(295)
Комисията отбелязва, че План за преструктуриране 2006 беше насочен главно към финансово преструктуриране и че индустриалните аспекти не бяха убедително засегнати. Планът не предлагаше убедителна дългосрочна индустриална стратегия.
(296)
Това се илюстрира по-конкретно от предложената инвестиционна стратегия, която може да се характеризира като колекция от малки надграждащи проекти без глобална визия, необходима за модернизиране на мощностите, много от които са от 70-те години на миналия век. Планът не съдържа подробен анализ на текущото състояние на производствените мощности и техните недостатъци и не посочва тесните места в корабостроителницата. Според външния консултант на Комисията, средствата, определени за инвестиции (240 милиона PLN; 69 милиона EUR), са прекалено малко, за да осигурят действителна модернизация.
(297)
За да се представят планираните инвестиции в перспектива си струва да се разгледат прогнозите за годишна амортизация на активите на корабостроителницата и тенденциите за стойността на дълготрайните активи, съгласно оценката, представена в План за преструктуриране 2006. Амортизацията в периода 2007-2009 г., т.е. периода на инвестиране, се оценява на 100 милиона PLN. От това следва, че поне 40 % от планираните инвестиции в размер на 240 милиона PLN са необходими само за поддържане на активите на тяхното текущо техническо ниво и най-много оставащите 60 % биха били налични за реална модернизация. Балансните прогнози показват постоянно нарастване на дълготрайните активи от 246 милиона PLN през 2006 г. до 361 милиона PLN през 2010 г.; но тази тенденция трябва да се промени през 2010 г., като стойността на дълготрайните активи отново спадне до ниво от 284 милиона PLN през 2012 г. (последната година, включена в прогнозата).
(298)
В светлината на гореописаното, Комисията не счита, че инвестиционната стратегия е с достатъчно значим ефект, за да осигури действителна модернизация и жизнеспособност в дългосрочен план.
(299)
Комисията отбелязва също, че целевата производителност за 2012 г. от 37 човекочаса/CGT, въпреки че представлява подобрение в сравнение със сегашното положение, е все пак скромна в сравнение с ефективните европейски корабостроителници, постигащи производителност от около 20 човекочаса/CGT.
(300)
В плана се посочва, че един от основните проблеми на корабостроителницата са многото отсъствия и недостигът на квалифицирани работници, които напускат заради по-доброто заплащане в други европейски корабостроителници. Комисията счита, че планираното увеличение на заплатите от 10 % през 2006 г. и с 4 % годишно от 2008 г. нататък няма да бъде достатъчно за решаването на този проблем.
(301)
Въз основа на гореизложеното, Комисията не счита, че планираното индустриално и организационно преструктуриране ще е достатъчно за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителниците.
(302)
Освен това, Комисията отбелязва, че прогнозите на корабостроителницата за финансовите резултати не съответстват на нейния анализ на чувствителността, основаващ се на сценарий, включващ понижаване на курса на щатския долар, намаляване на цените на плавателните съдове и повишаване на цените на материалите и заплатите. Анализът на чувствителността показва, че поевтиняване на щатския долар с 0,10 PLN годишно би означавало, че, на базата на План за преструктуриране 2006, жизнеспособността няма да бъде възстановена. Ето защо, Комисията стига до заключението, че План за преструктуриране 2006 не е достатъчно укрепващ (66).
(303)
На последно място, Комисията отбеляза, че мерките за преструктуриране, предвидени в плана, не могат да бъдат реализирани при липса на инвеститор и че новият капитал, необходим за реализиране на това, както изглежда, доста скромно преструктуриране, е значителен, основно в резултат на потребността от предприемане на скъпо финансово преструктуриране (1,015 милиарда PLN) (67). Комисията изразява съмнение, че планът се основава на реалистични предположения по отношение на възможностите на корабостроителницата за привличане на нови капитали.
(304)
Тези съмнения бяха потвърдени от реалното развитие на приватизационния процес на корабостроителница Gdynia. Както е указано по-горе, държавата, в качеството на собственик на корабостроителница Gdynia, двукратно е правила опити да намери частен инвеститор, готов да придобие корабостроителницата. Никой от опитите за приватизация (нито частичната приватизация през 2006 г., нито продажбата на всички акции публична собственост през 2007 г.) не успя. Комисията отбелязва, че опитите за приватизация са извършени по време, когато корабостроителният пазар се характеризира с безпрецедентен разцвет и следователно осигурява оптимални условия за продажба на корабостроителницата. Негативният резултат от приватизационния процес може да се интерпретира само като отразяващ липсата на доверие от страна на участниците на пазара във възможностите на корабостроителницата да възстанови дългосрочната си жизнеспособност. Оттеглянето на Amber от приватизационния процес след задълбочената проверка за необходимата грижа само потвърждава това (68).
(305)
Комисията отбеляза новите усилия на полските власти да намерят частен инвеститор за корабостроителница Gdynia след оттеглянето на Amber. Но до постановяването на решението нямаше убедителни за Комисията доказателства, че повторните усилия за приватизация биха могли да приключат с положителен резултат в кратък срок и в съответствие с Насоките. Както се пояснява по-долу, Общият план за преструктуриране, изготвен от ISD Polska, и планът за преструктуриране, изготвен от ПКК, се основават на очакването, че на корабостроителницата ще бъде отпусната значителна допълнителна държавна помощ и че ще е възможно да се възвърне жизнеспособността на корабостроителницата, ако тя бъде освободена от неизплатените задължения и очакваните загуби от съществуващи договори.
(306)
Комисията стига до заключението, че Общият план за преструктуриране не доказва, че жизнеспособността на корабостроителница Gdynia ще бъде възстановена след сливането с корабостроителница Гданск. По-конкретно, финансовите прогнози и надеждността на плана не са убедителни за Комисията. Тя изразява позицията, че мерките за преструктуриране, предвидени в плана, не са с достатъчно трайни последици. Въпреки че измененият общ план за преструктуриране допринася за известни подобрения, Комисията стига до заключението, че той няма да възстанови жизнеспособността на слелите се корабостроителници. По-долу Комисията оценява септемврийския план за преструктуриране, който замени юнския проектоплан, и подчертава само различията, които имат отношение към тази оценка.
(307)
Предположенията, съдържащи се в юнския план, че възвращаемост на акционерния капитал ще се постигне едва през 2020 г., а възвращаемост на инвестициите - едва през 2016 г., са основание Комисията да стигне до извода, че проектът не е жизнеспособен. Още повече, че тези резултати се основават на недисконтирани суми; ако сумите бяха дисконтирани, възвращаемост на акционерния капитал и инвестициите би се постигнала дори още по-късно. Септемврийският план прави подобрения в това отношение, защото съдържа прогнози, отчитащи дисконитрането. Независимо от това, в плана се предполага, че, при отчитане на дисконитрането, възвращаемост на акционерния капитал би се постигнала през 2018 г., т.е. 10 години след идването на новия инвеститор през 2009 г., което отново е прекалено дълъг период и показва рисковаността на проекта. Ето защо Комисията твърди, че планът не показва жизнеспособност на проекта. В допълнение Комисията отбелязва, че подобренията по отношение на финансовите прогнози не се основават на приемане на мерки за преструктуриране с по-трайни последици (като повишаване на производителността или намаляване на разходите), а на изменения на главните основополагащи финансови предположения, които не са достатъчно обосновани, както ще бъде разяснено по-долу.
(308)
Финансовите прогнози предполагат, че голяма част от разходите за преструктуриране могат да се покрият от бъдещите парични потоци на дружеството. Комисията счита това за нереалистично за дружество, което в миналото е генерирало огромни загуби и се нуждае от съществено преструктуриране. Според септемврийския план, паричният поток ще бъде повлиян от старите задължения, които са нараснали от 592 милиона PLN на 712 милиона PLN. Още повече, че голяма част от публичноправните задължения (над 400 милиона PLN) трябва да бъдат изплатени между 2012 и 2018 г., т.е. много след предвиждания период на преструктуриране (69). Комисията отбелязва, че инвеститорът е приел, че очакваните резултати са на границата на рентабилността, като също така твърди, че има и друга причина, поради която ISD Polska проявява интерес към този проект. Инвеститорът твърди, че корабостроителницата ще допринесе за значително търсене на продукцията на друго дружество от групата - заводът за стомана Huta Częstochowa, и следователно инвестициите в корабостроителница Gdynia имат смисъл за цялата група ISD Polska.
(309)
Комисията отбелязва, че Общият план за преструктуриране се основава на предположението, че държавната помощ е отпусната в контекста на приватизацията за подобряване счетоводния баланс на корабостроителницата и покриване на очакваните загуби. Освен това, планът се основава на предположението, че дейностите в корабостроителницата ще продължават да се финансират чрез гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити при по-благоприятни условия в сравнение с нормалната практика за стабилни дружества. При финансовите прогнози се отчита тази очаквана държавна помощ. Септемврийският общ план за преструктуриране не намалява тази експозиция на допълнителна държавна помощ. Тъкмо обратното, инвеститорът е установил допълнително потенциално задължение в размер на 308 милиона PLN, свързано с данъчен спор между корабостроителница Гданск и държавата. Инвеститорът очаква Министерството на финансите да гарантира плащането на това задължение, ако то стане факт.
(310)
Комисията отбелязва, че нито юнският план, нито септемврийската актуализация съдържа напълно зрял бизнес-план за производство на стоманени конструкции. Това е сериозен недостатък, тъй като се предвижда в края на периода на преструктуриране, благодарение на значителния капацитет на новата корабостроителница за обработка на стомана, оборотът от тази дейност да бъде 300 милиона PLN (като се увеличи от 4 % през 2009 г. на 20 % през 2012 г.) и да съставлява около 10 % от продажбите на новата корабостроителница.
(311)
В септемврийския план се посочва независимо пазарно проучване, което показва, че търсенето на стоманени конструкции в Полша, и в Европа като цяло, ще се увеличава през следващите няколко години. Проучването обаче не съдържа анализ как това увеличение може да бъде използвано от слелите се корабостроителници. Септемврийският план, въпреки че се спира по-подробно на бизнеса със стоманени конструкции, не предлага анализ дали прогнозният производствен обем на новата корабостроителница е реалистичен. Точно обратното, той съдържа допълнителни индикации, че е възможно тези прогнози да са нереалистични.
(312)
Сегашното производство на стоманени конструкции е 2 000 тона, докато целевото е 56 000 тона. Септемврийският план предвижда два пъти по-голямо производството в сравнение с юнския план още през 2010 г. (24 000 тона срещу 12 000 тона, предвидени в юнския план) и четири пъти по-голямо производството - от 2012 г. нататък (56 000 тона срещу 13 000 тона, предвидени в юнския план). Huta Częstochowa, един от най-големите производители на стомана в Полша, произвежда по 100 000 тона стоманени конструкции.
(313)
ISD Polska изброява съществуващите договори за стоманени конструкции на корабостроителница Гданск, между които един договор за съоръжения за съхранение на масла за около 5 000 тона на година за 2008 и 2009 г. В съответствие с плана, производството на този конкретен продукт ще възлиза на 16 000 тона през 2010 г. и ще се увеличи до 36 000 тона през 2012 г.
(314)
Не бяха предоставени пазарни анализи и прогнози за поясняване на прогнозираните печалби от стоманени конструкции (9,5 % през 2010 г. и по около 8 % след това). Комисията отбелязва, че, според Полската статистическа служба, доходността на отрасъл стоманени конструкции в Полша се е повишила на 6 % през 2006 г. и е останала на същото ниво през 2007 г.
(315)
Въз основа на наличната информация, Комисията стига до заключението, че дейността в областта на стоманените конструкции, която ще представлява неразделна и съществена част от операциите на новата корабостроителница, не се основава на правдоподобен анализ на конкурентоспособността на новата корабостроителница. Пазарният анализ не показва, че съществува вероятност прогнозираната продукция на новата корабостроителница да бъде реализирана на пазара. Освен това, планът не показва, че тя се основава на реалистични предположения за отрасъл стоманени конструкции.
(316)
Във връзка с преструктурирането на договорите, планът разглежда две от най-съществените външни причини за сегашните трудности на корабостроителницата (повишаването на разходите за материали и на курса на злотата), като предвижда редица мерки, описани по-горе. Планът се основава главно на предположението, че ще е възможно в договорите за строеж на кораби да се включат клаузи за индексация, които поне частично прехвърлят рисковете, свързани с валутните флуктуации и стойността на материалите, върху собственика на кораба. Планът обаче не показва, че такива клаузи за индексация са или ще бъдат приети от собствениците на кораби. Септемврийският план предоставя известна допълнителна информация по този въпрос, по-конкретно извлечения от съществуващи договори на двете корабостроителници, включващи такъв тип клаузи за индексация.
(317)
Комисията разгледа тези данни и отбелязва, че представените в плана договори първоначално са съдържали клаузи за индексация, съгласно които всякакво увеличение на цените на стоманата ще се покрие от купувача, но тези клаузи са отменени с направено по-късно допълнение и са заменени със споразумение, съгласно което корабостроителницата и купувачът съвместно ще закупуват материали и при приключване на тези покупки ще се договорят относно корекцията на цената. Споразумението за тази корекция на цената ще бъде включено в следващо допълнение. Такова допълнение обаче не е предоставено на Комисията.
(318)
Комисията отбелязва също, че тези договори са били сключени и предоговорени в период на максимално търсене (2005 г. и по-късно), когато проявената от страна на собствениците на корабите гъвкавост е била в отговор на ограниченото предлагане. Комисията е запозната, че практиката за индексация, свързана с цената на стоманата, се развива отскоро в корабостроителната индустрия, но следва да се отбележи, че по-рано такива клаузи не са били приемани, особено в трудни периоди.
(319)
На базата на наличната информация Комисията счита, че планът не доказва, че корабостроителницата ще има възможност да сключва договори, съдържащи клаузи за индексация. По мнение на Комисията, опитът на корабостроителница Gdynia в това отношение, съгласно описаното в плана, не е убедителен.
(320)
Септемврийският план съдържа по-подробна информация в сравнение с проекта от юни относно намеренията за стратегия на хеджиране за намаляване на валутните рискове. Планът обаче не показва, че някоя от двете корабостроителници, поне през последните години, е използвала тези инструменти (включително несвързаното с разходи естествено хеджиране) (70). Въпреки че септемврийският план съдържа количествено измерение на разходите и ефектите от предлаганата политика на хеджиране, той не показва, че новата корабостроителница ще може да постигне такова хеджиране на пазара. От друга страна е ясно, че банките изискват инвеститорите да изготвят напълно стабилна стратегия за хеджиране преди да вземат решение за предлагане на хеджиране.
(321)
Като се има предвид практическото значение на този фактор за дейността на корабостроителницата, в плана не се подхожда убедително към този въпрос. В действителност анализът на чувствителността предполага, че, въпреки прилагането на мерките за намаляване на рисковете, за които се претендира, че са взети предвид при финансовите прогнози, последните остават чувствителни към минимални промени в обменния курс, както ще бъде описано по-долу. Поради това Комисията не е убедена, че предвижданата политика на хеджиране е с достатъчно по-траен ефект, за да осигури дългосрочна жизнеспособност на корабостроителницата.
(322)
По отношение на преструктурирането на трудовата заетост, планът не съдържа никакъв анализ на потребностите от рационализиране, а само декларира, че работната сила ще бъде намалена. В плана се споменава, но отново без допълнително обосноваване, че това намаляване ще доведе до разходи в размер на около 69 милиона PLN. Септемврийският план прави количествена оценка на разходите за и ефекта от преструктурирането на трудовата заетост, но не пояснява и не доказва на каква база се оценяват тези разходи и ефект. Въз основа на това Комисията не може да направи заключение, че планът определя подробно причините за и ефекта от излишъка на работна ръка и че количествената оценка на разходите и ефекта се основава на надеждни предположения.
(323)
По отношение на финансовите прогнози Комисията отбелязва по-конкретно следните слабости на базисния сценарий, на който се основава финансовият модел, изготвен от ISD Polska, като поставя под въпрос правдоподобността на тези прогнози.
(324)
На първо място, в септемврийския план са заложени значително по-високи продажни цени за съдове за превоз на автомобили, които са един от двата основни продукта на новата корабостроителница, в сравнение с юнския проектоплан. Направените в плана прогнози за първите няколко години се основават на съществуващи договори, сключени от корабостроителница Gdynia. Там обаче не се обосновават прогнозите за следващите години и не са представени никакви външни прогнози в това отношение (71).
(325)
На второ място, предположението за ръст на заплатите с около 4-6 % на година през периода на преструктуриране, както изглежда, показва недооценяване при сериозния недостиг на квалифициран персонал, текучеството, отсъствията, и конкуренцията по отношение на заплатите, която и двете корабостроителници изпитват от корабостроителници в чужбина и в Полша. Септемврийският план предвижда още по-ниски нива на ръст на заплатите в сравнение с юнския план. Комисията отбелязва, че от януари 2007 г. до януари 2008 г. средната брутна заплата в Полша се е увеличила с 11,5 % (72), а се очаква и допълнително повишение. Различни източници, включително споменатите в септемврийския план за преструктуриране (като Националната банка на Полша, ОИСР, Икономическа прогноза на ЕО, пролет 2008 г., Goldman Sachs), предвиждат значителен ръст на заплатите в Полша в средносрочен план и увеличаване на недостига на работна ръка. При всички случаи, това е фактор, който трябваше да бъде взет предвид при анализа на чувствителността.
(326)
На трето място, в базовия сценарий се предвиждат разходи за гаранции за работен капитал в размер на 1,5 %. Тази оценка се основава на предположението, че от Корпорацията-застраховател на експортни кредити ще бъдат предоставени пълни гаранции за авансови плащания и че тези гаранции ще бъдат дадени при по-благоприятни условия от гаранциите, отпускани от Корпорацията-застраховател на експортни кредити на други (стабилни) дружества. Ако слелите се корабостроителници трябваше да получат подобни гаранции на пазарни цени, както твърди Полша в разясненията си от 7 юли 2008 г., цената на капитала щеше да бъде значително по-висока от включената в базовия сценарий (73), с преки отрицателни последствия по отношение на финансовите прогнози.
(327)
Като се имат предвид тези предположения, планът не дава достатъчна сигурност, че базовият сценарий за финансовите прогнози е реалистичен и постижим.
(328)
Освен това, анализът на чувствителността не показва, че планът е достатъчно надежден, за да издържи на някои от основните рискови фактори, свързани с дейността на корабостроителницата. Септемврийската ревизия на плана не включва убедителни подобрения.
(329)
Анализът на чувствителността показва, че спад на курса на щатския долар спрямо злотата с 5 % би причинил намаляване на 10-годишната натрупана нетна печалба с 35 %, дори ако базовият сценарий включваше мерки за преструктуриране, които да намалят валутния риск.
(330)
Отделен анализ, приложен към септемврийския план, показва, че повишаване на курса на еврото спрямо щатския долар с 5 % от 2013 до 2017 г. (т.е. когато се предвижда, че Полша ще е приела еврото) ще доведе до намаляване на 10-годишната натрупана нетна печалба с 44 % в сравнение с базовия сценарий.
(331)
Комисията отбелязва, че, при повишаване на курса на тези две валути (еднократно повишаване на курса на злотата през 2009 г. и еднократно повишаване на курса на еврото през 2013 г.) спрямо щатския долар с 5 % в сравнение с базовия сценарий, 10-годишната натрупана нетна печалба ще се намали с 80 % в сравнение с базовия сценарий.
(332)
Комисията стига до заключението, че анализът на чувствителността показва, че финансовите прогнози са чувствителни към незначителни промени в предположенията, на които се основават, по-конкретно по отношение на обменния курс, който, според плана, е един от основните фактори, довели до сегашните финансови затруднения на корабостроителницата. На тази основа, Комисията не може да направи заключението, че Общият план за преструктуриране е достатъчно надежден, за да осигури възстановяване на жизнеспособността на слелите се корабостроителници в дългосрочен план.
(333)
В много отношения планът съдържа сериозни недостатъци, въз основа на което Комисията стига до извода, че той не показва, че жизнеспособността ще бъде възстановена в разумен срок. Сериозни несъответствия в плана за преструктуриране пораждат значителни съмнения относно неговата жизнеспособност и надеждност. Правят се противоречиви предположения по отношение на пазарната стратегия и бъдещото производство и капацитет на корабостроителницата. Нещо повече, липсва пазарен анализ, който да оправдае избраната стратегия и да покаже, че хипотетичното портфолио ще генерира печалба.
(334)
По отношение на финансовото преструктуриране, предположенията относно цената на капитала, споразуменията за финансиране на производството и обменния курс съществуват следните сериозни слабости. В плана се предполага, че обменните курсове ще бъдат стабилни през целия период на преструктуриране, като прогнозата за нивата е по-оптимистична от текущата ситуация (3,46 PLN за 1 EUR и 2,23 PLN за 1 USD, при текущи курсове от 3,32 PLN за 1 EUR и 2,12 PLN за 1 USD). Освен това, предположението, че корабостроителницата ще успее да увеличи приходите си с 30 %, получавайки 100 милиона USD в повече чрез предоговаряне на съществуващите договори, трябва да се разглежда в светлината на факта, че корабостроителницата вече е положила значителни усилия да предоговори съществуващите договори и че в резултат на това много от тези договори са били анулирани. Планът не обосновава предположението, че ще е възможно допълнително предоговаряне, поради което Комисията счита това за нереалистично.
(335)
Относно преструктурирането на трудовата заетост, самият факт, че инвеститорът предлага две възможности (или задържане на заетостта на сегашното ниво, или намаляването ѝ с 650 служители), предполага, че той няма ясна стратегия за възстановяване жизнеспособността на корабостроителницата. Тези алтернативни предположения също така поставят под въпрос финансовите прогнози, тъй като не е пояснено кое ниво на трудова заетост е използвано за база при прогнозите.
(336)
Планът не разяснява подробно как ще се отразят на финансовите прогнози различните мерки за преструктуриране, включително инвестициите, и различните мерки за намаляване на разходите. С други думи, не е ясно каква е връзката между предвижданите мерки за преструктуриране и финансовите прогнози, по-конкретно по отношение на производството и административните разходи. Планът например не показва как може да бъде постигнато предвижданото намаление на разходите за производство на плавателни съдове с 25 % в рамките на петгодишен период. Правдоподобността на прогнозите се компрометира също и от противоречия, свързани с планираното ниво на инвестиции. Ето защо Комисията не е убедена, че базовият сценарий за финансови прогнози е правдоподобен и основаващ се на реалистични предположения.
(337)
Липсва анализ за определяне чувствителността на тези прогнози по отношение на рискови фактори като пазарни тенденции и промени на цени, стойност на материали, обменни курсове, заплати и т.н. При липсата на подробно описание и обосноваване на предположенията, лежащи в основата на финансовите прогнози , на използвания за тези прогнози финансов модел и на анализ на чувствителността, Комисията счита, че достоверността на тези прогнози и надеждността на плана не са доказани.
(338)
На последно място, Комисията отбелязва, че инвеститорът прави успешната реализация на плана за преструктуриране зависима от отпускането на допълнителна държавна помощ.
(339)
В светлината на казаното по-горе, Комисията изразява позицията, че възможностите на плана за преструктуриране от юни 2008 г., изготвен от ПКК, да възстанови жизнеспособността на корабостроителницата не са доказани.
(340)
При липсата на реалистичен план за преструктуриране с по-трайни последици, Комисията стига до заключението, че помощта, отпусната на корабостроителница Gdynia, описана в съображения 209-232, е чисто оперативна помощ, която е несъвместима с общия пазар като помощ за преструктуриране.
в) Максимално ограничаване на помощта
(341)
В съответствие с точка 43 от Насоките, помощта трябва да се ограничава максимално, т.е. до разходите, необходими за извършване на преструктурирането. Очаква се получателят да има съществен принос във финансирането на преструктурирането, като използва собствени средства или външно финансиране при пазарни условия. Такъв принос показва доверие от страна на пазара, че жизнеспособността на дружеството може да се възстанови, и осигурява ограничаване на държавната помощ до необходимия минимум. За големи предприятия като корабостроителница Gdynia, този принос трябва да възлиза поне на 50 % от разходите за преструктуриране. Собственият принос трябва да е реален, което изключва очаквани печалби и паричен поток (точка 43 от Насоките).
(342)
Комисията направи преценка дали План за преструктуриране 2006 отговаря на този критерий и стигна до извода, че той не отговаря, поради две причини. На първо място, планът се основава на непрекъснато държавно финансиране под формата на гаранции, инжектиране на капитали и отменяне на задължения и не доказва, че такава степен на държавна помощ е необходима за възстановяване на жизнеспособността на корабостроителницата (по-конкретно, че не е възможна реализация на алтернативни стратегии на преструктуриране, изискващи по-ниска степен на интервенция от страна на държавата). На второ място, собственият принос е бил много ограничен и участието на инвеститор, който би могъл да осигури външно финансиране при пазарни условия, е само потенциално бъдещо събитие. Собственият принос би могъл да включва мерки като участие на ръководството в увеличаването на акционерния капитал, замяна на дългове към частни кредитори срещу акционерен капитал и продажба на активи. Общо около 127 милиона PLN от тези мерки са били предназначени за преструктуриране на дружеството. Като се има предвид същественото участие на държавата обаче, дори ако тези мерки бяха квалифицирани като собствен принос по смисъла на Насоките, то той не би бил съществен.
(343)
Комисията също така разгледа състоянието на корабостроителницата през последните няколко години, отделно от План за преструктуриране 2006, който, в края на краищата, не е реализиран.
(344)
На първо място, горното описание на ситуацията в корабостроителница Gdynia показва, че корабостроителницата на практика не е успяла да привлече никакво външно финансиране за преструктурирането си. Има малко признаци за външно участие в дейността на корабостроителницата при пазарни условия.
(345)
Корабостроителницата е успяла да договори известно преструктуриране на търговските си задължения, по-конкретно в споразумението за преструктуриране, сключено през юли 2003 г. (74), касаещо задължения в размер на около 424 милиона PLN и замяна на дългове към търговски кредитори срещу акционерен капитал за около 70 милиона PLN. Същевременно обаче корабостроителница Gdynia е изправена пред многобройни процедури за принудително изпълнение и съдебни процеси. Комисията отбелязва също, че размерът на натрупаните към 30 септември 2007 г. публично-правни задължения е 423 милиона PLN. Комисията изразява позицията, че споразумението за преструктуриране от 2003 г. може да се разглежда като собствен принос, само ако участващите кредитори са приели по-дълъг от нормалния срок за изплащане; в такъв случай, дружеството може да разполага с допълнителни средства за преструктуриране и продължаването на срока за изплащане може да е знак, че участниците на пазара приемат за реалистична възможността да бъде възстановена жизнеспособността на корабостроителницата. Същото се отнася и за замяната на дълг срещу акционерен капитал. Но дори ако се приеме, че споразуменията за преструктуриране представляват собствен принос, Комисията отбелязва, че този принос очевидно нямаше да бъде достатъчен по смисъла на Насоките. Нивото на преструктурираните търговски задължения е равно на това на несъбраните публично-правни задължения. Ясно е, че корабостроителницата трябваше да поеме и други разходи за преструктуриране освен разноските по преструктурирането на задълженията.
(346)
След като беше открита официалната процедура по разследване, Полша и получателят изразиха становището, че авансовите плащания от собствениците на кораби трябва да се разглеждат като собствен принос. Комисията не може да приеме този аргумент. Насоките постановяват, че собственият принос не трябва да съдържа никаква помощ, но такава е налична, например в случаи, при които заемът е подкрепен с държавни гаранции, съдържащи елементи на помощ (бележка 1 под линия към точка 44 от Насоките). Авансовите плащания са били изцяло подкрепени с гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, които, както е обяснено по-горе, Комисията разглежда като представляващи държавна помощ. Следователно, авансовите плащания от собственици на кораби не могат да се разглеждат като външно финансиране на пазарни цени. Следователно, първоначалното твърдение на Полша, че интензитетът на помощта е бил 31 %, което се основава на предположението, че авансовите плащания, покрити с гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити представляват собствен принос, не може да се приеме.
(347)
Комисията също така отбелязва, че Ray Car Carriers влиза в акционерната структура на корабостроителница Gdynia чрез замяна на дълг срещу акционерен капитал и следователно няма принос към разходите за преструктуриране.
(348)
Като се имат предвид очакваните разходи за преструктуриране в размер на 3 милиарда PLN и при сравняването им с очакваните източници на финансиране, Комисията отбелязва финансова разлика в плана, както е показано в таблица 5 по-долу. Естествено, заемите за работен капитал в размер на 280 милиона PLN (точка 14 от таблица 1б) и на 45 милиона PLN (точка 16 от таблица 1б), както и заемите за работен капитал от държавата в размер на 250-350 милиона PLN не са включени тук защото те са предназначени за финансиране за работен капитал, който не е включен в разходите за преструктуриране. Същото се отнася и за инжектирането на капитали от Агенцията за индустриално развитие (200 милиона PLN). Неуреденото плащане за акциите на Агенцията за индустриално развитие в корабостроителница Гданск (точка 17 от таблица 1б) не може да се разглежда като източник на финансиране за преструктуриране на новата корабостроителница, тъй като това е плащане към Агенцията за индустриално развитие, а не към корабостроителницата.
Таблица 5
Очаквани източници на финансиране за очаквани разходи за преструктуриране (PLN)
(PLN million)
Инжектиране на капитали от ISD Polska
405
Инвестиционен заем
185
Продажба на активи
240
Инжектиране на капитали от държавата
515
Инжектиране на капитали от държавата
385
Инжектиране на капитали от държавата
250
Отписване на данъчни задължения
308
Всичко
2 288
Всичко очаквани разходи за преструктуриране
3 000
Финансова разлика
712
(349)
Поради наличието на тази финансова разлика, Комисията стига до заключението, че Общият план за преструктуриране не осигурява финансирането на преструктурирането. С други думи, планът не показва как може планираното преструктуриране да бъде реализирано ефективно, дори ако на корабостроителницата бъде отпусната значителна допълнителна държавна помощ.
(350)
Септемврийският общ план за преструктуриране определя някои елементи от получените в миналото приходи като собствен принос на корабостроителница Gdynia и корабостроителница Гданск към тяхното преструктуриране (таблица 1б „Предполагаем собствен принос, реализиран в миналото“). Въпреки че част от този приход (например някои от продажбите на активи) биха могли да се окачествят като собствен принос по смисъла на Насоките (реални, действителни и независими от държавна помощ), от гледна точка на несигурното финансово състояние на двете корабостроителници, Комисията счита, че този допълнителен приход е бил използван за намаляване на загубите и не би могъл да се използва за действително преструктуриране. Дори ако корабостроителниците са имали възможност да реализират някои мерки за преструктуриране (като незначителни инвестиции), например благодарение на лишаване от активи, Комисията счита, че никакви такива приходи не могат да бъдат квалифицирани като независими от държавна помощ, защото преструктурирането и функционирането на корабостроителниците е било възможно само благодарение на непрекъснатото натрупване на публично-правни задължения, възможността за продължаване на генериращи загуби стопански дейности и непрекъсната подкрепа от държавата.
(351)
При всички случаи, като се има предвид финансовото състояние на корабостроителницата, е ясно, че всякакви предишни приходи от собствени ресурси на корабостроителницата или от външни източници са били използвани за финансиране на операциите на корабостроителницата в миналото.
(352)
Освен това, Комисията не може да приеме следните елементи от предполагаемия планиран собствен принос.
(353)
На първо място, както се споменава по-горе, заемите за работен капитал в размер на 280 милиона PLN (точка 14 от таблица 1б) не са предназначени за покриване на които и да било от очакваните разходи за преструктуриране, описани по-горе, а са конкретно определени като финансиране за работен капитал за текущото производство. Освен това, тези заеми не могат да бъдат разглеждани като реални и действителни, а по-скоро като потенциални и отдалечени във времето. Същото се отнася за заема за работен капитал в размер на 45 милиона PLN за некорабостроително производство (точка 16 от таблица 1б).
(354)
На второ място, инвестиционният заем в размер на 185 милиона PLN за некорабостроително производство (точка 15 от таблица 1б) на този етап не може да бъде разглеждан като реален и достъпен. В разясненията си от 7 юли 2008 г. Полша обясни, че ISD Polska е в процес на разговори с няколко банки с оглед получаване на този заем. Комисията разгледа два документа за проявен интерес, предоставени със септемврийския план за преструктуриране.
(355)
На тази основа Комисията не може да направи извод, че планът е показал, че инвестиционният заем е реален и действителен. Планът показа само, че ISD Polska е провеждала разговори с две банки, едната от които изглежда е проявила интерес да анализира проекта. Фактът, че ISD Polska е започнала работа по този проект в началото на 2007 г., когато е придобила дял в корабостроителница Гданск, и досега не е успяла да осигури финансиране за тази цел, е достатъчно показателен.
(356)
На трето място, Комисията отбелязва, че септемврийският план показва отделните компоненти от продажбата на активи с цел генериране на собствен принос в размер на 240 милиона PLN (точка 13 от таблица 1б).
(357)
Освен това, нито ISD Polska, нито корабостроителница Gdynia сега има право да се разпорежда с основния компонент от тези активи (земята, върху която са разположени хелингите в корабостроителница Гданск). Сега съществуват очевидни пречки от правно естество (необходимостта корабостроителница Gdynia да придобие право на собственост върху тази земя, което е фундаментално свързано с прекратяването на дружество Synergia 99, в което корабостроителница Gdynia е само един от акционерите; административни процедури във връзка с границите на пристанище Гданск) и от практическо естество (земята може да бъде продадена само след като трите хелинга бъдат демонтирани и, вероятно, само след като обектът бъде почистен), които не позволяват корабостроителница Gdynia и ISD Polska да продадат тези активи. В допълнение, както е обяснено от инвеститора, очакваният висок приход от продажбата на земята може да се постигне само след осигуряване на промяна в условията за получаване на разрешение за планиране (75). Септемврийският план показва, че от Synergia 99, в качеството на настоящ собственик на този терен, все още не са предприели административни действия за изключване на тази земя от района на пристанището. Въпреки че септемврийският план подробно обяснява компонентите на проекта на Synergia 99, неговата действителна реализация остава зависима от различни събития извън контрола на корабостроителница Gdynia или ISD Polska, по-конкретно от промените на границите на района на пристанището. Следователно, Комисията не може да счита този предполагаем собствен принос за реален и действителен.
(358)
ISD е предоставила независима оценка на земята, върху която са разположени трите хелинга ([…] милиона PLN).
(359)
Комисията отбелязва, че активите на Synergia 99 са оценени от борда на дружеството на […] милиона PLN. Тъй като бордът е издал официален отчет в този смисъл за целите на сключване на акционерно споразумение за разделяне на активите в случай на ликвидация на Synergia 99, може да се предположи, че бордът не е подценил стойността на тези активи. Независима експертна оценка, назначена по това време от борда, е определила пазарната цена на въпросната земя на […] милиона PLN.
(360)
От гледна точка на голямата разлика между двете оценки, отразяващи различни предположения относно бъдещото използване на земята, Комисията счита предположението, че земята ще се използва за развитие в областта на печелившите пазари за оптимистично и, при липсата на конкретни оферти за закупуване на земята или по-реални индикации за планове за възстановяване на района - доста нереалистично. Комисията изразява позицията, че потенциалният приход от продажбата на земята за използване за промишлена или проучвателна дейност трябва също да бъде преценен, тъй като всеки от тези сценарии е реалистичен.
(361)
Комисията отбелязва също, че предвижданата инвестиционна стойност на земята, върху която са разположени хелингите ([…] милиона PLN), не е отразена в цената, заплатена от ISD за акциите в корабостроителница Gdynia. Според септемврийския план за преструктуриране, в края на 2007 г. нетната стойност на активите на корабостроителница Gdynia е възлизала на [[…] значителна отрицателна стойност] милиона PLN. Оттогава Министерството на финансите е реализирало инжектиране на капитали в размер на 515 милиона PLN и 385 милиона PLN, и се планира допълнителна капитализация в размер на 200 милиона PLN. Ако всички останали пера в счетоводния баланс останат непроменени (76), нетната стойност на активите на корабостроителницата след това инжектиране на капитали ще възлизат на [[…] положителна стойност] милиона PLN, докато ISD Polska ще заплати символична цена за акциите в корабостроителница Gdynia. Ако пазарната стойност на земята, върху която са разположени хелингите, е правилно отразена в счетоводния баланс, нетната стойност на активите ще е дори по-висока. С други думи, ISD Polska би купила акциите на корабостроителница Gdynia на цена под тяхната пазарна стойност, като по този начин ще получи държавна помощ. Следователно, Комисията счита, че тези активи са „замърсени“ с държавна помощ, отпусната по време на приватизационния процес, и че тяхната продажба не може да се разглежда като собствен принос, независим от държавна помощ.
(362)
По отношение на другите активи, определени за продажба, които понастоящем са включени в счетоводния баланс на корабостроителница Gdynia или корабостроителница Гданск, Комисията приема, на базата на наличната информация, продажбата или отдаването под наем на някои активи, за действителен и реален собствен принос, при положение, че е била предоставена и доказана съответната оценка и продажбата или отдаването под наем се основава на съществуващи споразумения (продажба на акции в Euromedicus, продажба на акции в Polskie Linie Lotnicze, споразумения за отдаване под наем с Eurocynk и с CRIST). Сумата по тези споразумения е около […] милиона PLN.
(363)
На последно място, в съответствие с установената практика (77), Комисията изразява позицията, че бъдещият паричен поток не може да се разглежда като собствен принос по смисъла на Насоките, защото той не представлява реален и действителен принос на дружеството или неговите акционери към разходите за преструктуриране.
(364)
Следователно, единствените елементи, които могат да се разглеждат като собствен принос, са инжектирането на капитали на обща стойност 405 милиона PLN, което ще бъде реализирано от ISD Polska, и приходите от продажбата и отдаването под наем на някои активи (14 милиона PLN). Този собствен принос съответства на 14 % (78) от очакваните разходи за преструктуриране в размер на 3 милиарда PLN. Ако Комисията беше приела предложението на полските власти, направено на срещата от 30 септември 2008 г., да оценява нивото на собствения принос чрез сравняване с разходите за преструктуриране, направени от корабостроителниците от момента на поемане на контрола над тях от инвеститорите, резултатът щеше да бъде същия (разходи за преструктуриране в размер на 3,065 милиарда PLN с действителен и реален собствен принос в размер на 419 милиона PLN, т.е. 14 %).
(365)
Това трябва да се разглежда в светлината на очакваното отпускане на допълнителна държавна помощ, което е основното предположение в плана: допълнително инжектиране на капитали от държавата в размер на 1,6 милиарда PLN (1,14 милиарда PLN, приложени през юни 2008 г., и 418 милиона PLN - неизплатени) и допълнително разсрочване за 2009-2017 г. на натрупани публично-правни задължения с номинална стойност 496,6 милиона PLN. Трябва да се отбележи, че в плана се предполага продължаваща зависимост на корабостроителните операции от финансиране чрез гаранции за авансови плащания, предоставяни при благоприятни условия от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, тъй като това е заложено във финансовия модел на слелите се корабостроителници. Слелите се корабостроителници очакват да получат нови гаранции в края на 2008 г. Гаранциите от Корпорацията-застраховател на експортни кредити трябва също и през следващите години, поне до края на периода на преструктуриране през 2012 г., да покриват на практика изцяло процеса на корабостроене.
(366)
В допълнение, Комисията трябва да вземе под внимание целия период на преструктуриране, като се започне от 2002 г. Като се има предвид значителната държавна помощ, която корабостроителницата е получила през този период, процентът на собствения принос от общите разходи за преструктуриране е дори още по-нисък. Очевидно е, следователно, че собственият принос дори не се доближава до прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискващ се съгласно Насоките.
(367)
Въпреки че инвеститорът предвижда инжектиране на капитали в размер на 500 милиона PLN за частично финансиране на инвестиционната програма, той е поискал също и допълнително инжектиране на капитали от държавата в общ размер от 515 милиона PLN, разсрочване на публично-правните задължения в размер на 560 милиона PLN и покриване на всякакви потенциални бъдещи задължения на корабостроителницата, оценени на 555 милиона PLN (бъдещи загуби, глоби за анулиране на договори, съдебни спорове). Освен това, в плана са изброени всички други задължения на корабостроителницата, на обща стойност 948 милиона PLN (търговски задължения към доставчици, собственици на кораби и т.н.), и се приема, че те ще бъдат покрити от държавата. На последно място, инвеститорът иска допълнителни гаранции за финансирането за работен капитал от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, при изгодна премия в сравнение с нейната обичайна практика по отношение на стабилни дружества, и гаранции от Министерството на финансите за краткосрочни кредити в размер на 397 милиона PLN.
(368)
Разходите за преструктуриране, които могат да се установят на базата на ограничената информация, съдържаща се в плана, покриват поне натрупаните задължения (общо 1, 508 милиарда PLN натрупани задължения и заеми), очакваните загуби от съществуващи корабостроителни договори и съдебни спорове (555 милиона PLN) и инвестиционните потребности, предвиждани за периода 2008-2018 г. (443 милиона PLN).
(369)
Повечето от тези разходи следва да се покрият от държавна помощ. Предложеният собствен принос е инжектиране на капитали от инвеститора в размер на 500 милиона PLN. Комисията отбелязва, че не е предоставена информация за възможностите на инвеститора да осигури такова инжектиране на капитали. Според предварителното предложение на ПКК, средствата за финансиране на инжекцията трябва да бъдат придобити от трето лице - финансов инвеститор. При липсата на каквито и да било доказателства, че инвеститорът е в състояние да осигури капитал в размер на 500 милиона PLN, Комисията счита, че тази мярка не може да бъде разглеждана като действителна и реална. Освен това, в плана се предполага, че приходите от продажба на активи, получени в периода след присъединяването, и приходите от планираната продажба на активи, на обща стойност 174,5 милиона PLN, също ще бъдат разглеждани като собствен принос по смисъла на Насоките. Отново не е доказано, че извършените в миналото операции са били независими от държавна помощ и че предположенията относно планираните приходи са реалистични. Това противоречие по отношение на декларирания от инвеститора собствен принос поражда допълнителни съмнения за правдоподобността на предположенията в това отношение. Следователно, Комисията стига до заключението, че планът не показва, че предлаганият собствен принос е съществен, действителен, реален и независим от държавна помощ.
(370)
Комисията отбелязва, че дори ако се приеме, че предлаганите мерки (инжектиране на капитали в размер на 500 милиона PLN и предишна и бъдеща продажба на активи) представляват собствен принос, той ще съответства на 27 % от представените по-горе разходи за преструктуриране. В допълнение, Комисията трябва да вземе под внимание целия период на преструктуриране, като се започне от 2002 г. Като се има предвид значителната държавна помощ, която корабостроителницата е получила през този период, процентът на собствения принос от общите разходи за преструктуриране е дори още по-нисък. Очевидно е, следователно, че собственият принос дори не се доближава до прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискващ се съгласно Насоките.
(371)
Въз основа на това, Комисията изразява позицията, че корабостроителницата в миналото практически не е имала никакъв собствен принос, по смисъла на Насоките, или, доколкото е имала такъв, той е незначителен. Още повече, че планът за преструктуриране, предоставен от Полската корабостроителна компания, не осигурява достатъчно ниво на собствен принос. Тъй като целта на собствения принос е да сведе държавната помощ до минимум, при липсата на собствен принос Комисията трябва да направи заключението, че изискването за ограничаване на помощта до необходимия минимум не е спазено. Тъкмо обратното, планът за преструктуриране, изготвен от ПКК, се основава на предположението, че ще бъде отпусната допълнителна държавна помощ и следователно реализацията му зависи от тази допълнителна държавна помощ.
(372)
На базата на описаното по-горе, Комисията стига до заключението, че в миналото корабостроителницата не е имала практически никакъв собствен принос по смисъла на Насоките, а именно реален, действителен и независим от държавна помощ. Освен това, нито Общият план за преструктуриране, нито планът, представен от ПКК, осигуряват достатъчно ниво на собствен принос. Тъй като целта на собствения принос е да сведе държавната помощ до минимум, при липсата на собствен принос Комисията трябва да направи заключението, че изискването за ограничаване на помощта до необходимия минимум не е спазено. И двата плана за преструктуриране обаче се основават на предположението, че ще бъде отпусната допълнителна държавна помощ. Като цяло е налице диспропорционално финансиране на преструктурирането с държавна помощ, което води до неправомерно нарушаване на конкуренцията.
(373)
Съгласно Насоките, помощта не трябва да осигурява на дружеството прекомерни ликвидни средства, които могат да се използват за агресивни, изкривяващи пазара дейности, които не са свързани с процеса на преструктуриране. Въпреки че на корабостроителницата не са били предоставяни прекомерни ликвидни средства, благодарение на държавните гаранции, тя се е ползвала от достъп до работен капитал, какъвто не е имала възможност да получи на пазара. В резултат на това, корабостроителницата е била в състояние не само да продължи да оперира и да попълва своя регистър за поръчки, но също и да сключва договори, без да се налага да поема разходите за намаляване на рисковете, свързани с променящите се цени на материалите и флуктуациите в обменните курсове. С други думи, корабостроителницата е имала възможност да използва държавна помощ за изкривяващи пазара дейности, които не са свързани с процеса на преструктуриране, като е приемала поръчки на цени, непокриващи направените разходи. Това потвърждава мнението на Комисията, че държавната помощ не е била ограничена до минимума, необходим за оцеляване на корабостроителницата.
(374)
На последно място, Комисията припомня, че държавната помощ за изпитващи трудности дружества трябва да се използва за финансиране на преструктуриране. Оперативна помощ е допустима, само доколкото е необходима за подържане платежоспособността на дружеството преди реализацията на преструктуриране с по-трайни последици. В разглеждания случай обаче действителните усилия за преструктуриране с дълготраен ефект са били ограничени. Държавната помощ основно е поддържала платежоспособността на корабостроителницата, поради което е била чисто оперативна помощ. Като такава, не може да се счита, че тази помощ е била строго ограничена до необходимия минимум за осигуряване предприемането на преструктуриране.
(375)
В светлината на казаното по-горе, Комисията стига до заключението, че изискването помощта да бъде ограничена до минимум и да е съчетана с реален и значителен принос, независим от държавна помощ, не е изпълнено.
г) Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията
(376)
Комисията припомня предварителното споразумение с Полша за затваряне на док SD I. Но в светлината на събитията, настъпили след това споразумение, и представените по-горе заключения по първите две условия от Насоките, не е необходимо да се оценява дали изравнителните мерки, предложени от Полша, са били достатъчни.
д) Заключение
(377)
Тъй като предписаните в Насоките критерии за съвместимост на дадена помощ с общия пазар не са изпълнени, Комисията стига до заключението, че мерките, изброени в съображения 209-232, не са съвместими с общия пазар като помощ за преструктуриране.
В. ДРУГА ПОМОЩ
(378)
В представените на 11 юли 2007 г. материали Полша заявява, че корабостроителница Gdynia е получила помощи, „различни от помощ за преструктуриране“. Тези помощи са изброени в таблица 4.
(379)
Комисията припомня, че, при условие, че е застрашено самото ѝ съществуване, една изпитваща затруднения фирма не може да се разглежда като подходящо средство за преследване на обществено-политически цели, преди да бъде подсигурена нейната жизнеспособност (точка 20 от Насоките). Всякаква помощ, оказана на предприятие в затруднено положение през периода на преструктуриране, трябва да бъде обявявана като помощ за преструктуриране, освен ако попада в обхвата на предвиждащите изключения регламенти (точка 69 от Насоките).
(380)
Полша не е представила никакви доказателства, че помощите, изброени в таблица 4 по-горе, попадат в обхвата на предвиждащите изключения регламенти.
(381)
Комисията стига до заключението, че тези мерки също се обхващат от настоящото решение и представляват незаконосъобразна и несъвместима помощ за преструктуриране.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(382)
Комисията счита, че Полша е отпуснала описаната в съображения 209-232 държавна помощ в полза на корабостроителница Gdynia незаконосъобразно, в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО. Тази помощ е несъвместима с общия пазар по никоя от дерогациите, изложени в Договора за ЕО.
(383)
За възстановяване на състоянието ex ante, държавната помощ трябва да бъде възстановена.
V. РЕАЛИЗАЦИЯ
(384)
Елементът на помощ в мерките, предоставени на корабостроителница Gdynia, включени в съображения 209-158 от решението, трябва да бъде възстановен. По принцип, подлежащият на възстановяване елемент на помощ, т.е. предимството, получено от получателя, е равен на разликата между условията, които получателят би получил на пазара, и условията на предоставената мярка.
(385)
Референтният и дисконтовият лихвен процент, обявени от Комисията, се прилагат вместо пазарния лихвен процент за определяне на елемента на помощта, по-конкретно когато помощта се изплаща на няколко вноски и за изчисляване елемента на помощ в резултат на схеми за субсидиране чрез лихви (79). В случай на изпитващи затруднения дружества като корабостроителница Gdynia, Комисията счита, че референтният лихвен процент трябва да се увеличи поне с 400 базисни пункта, за да отрази големия риск, свързан с транзакцията, и допълнително с още 200 базисни пункта, за да отрази липсата на или недостатъчната допълнителна гаранция, предложена от получателя. Както е разяснено по-горе, стойността на допълнителната гаранция, предоставена от корабостроителницата, е под въпрос поради съотношението пасиви/активи на дружеството. Когато изпитващо затруднения дружество не може да получи никакво финансиране на пазара, елементът на помощта може да бъде еквивалентен на до100 % от номиналната стойност на полученото финансиране (80).
(386)
По мнение на Комисията, в периода, през който корабостроителница Gdynia е получила помощта, спомената в съображения 209-232, тя е имала сериозни финансови затруднения (както е описано в съображения 62-66) и не е била в състояние да получи никакво пазарно финансиране. През разглеждания период Корабостроителницата е имала отрицателен акционерен капитал, продължавала да генерира загуби и на практика не е получавала никакво пазарно финансиране. При такива обстоятелства, икономически субект в условия на пазарна икономика не би изразил желание да предостави на корабостроителницата каквото и да било финансиране поради съществуващия висок риск. Следователно, Комисията счита, че никоя банка не би изразила съгласие да отпусне заем на корабостроителницата, дори при висок лихвен процент, и никоя банка не би изразила съгласие да предостави гаранция, дори срещу висока такса.
(387)
Тъй като за корабостроителница Gdynia не е било възможно да получи заем или гаранция на пазара, всеки заем или гаранция, които са ѝ били предоставени по време на разглеждания период, автоматично се определят като помощ. Следователно, всяка все още открита гаранция трябва незабавно да се прекрати и всички заеми незабавно да се възстановят.
(388)
Изплащането на всички заеми, отпуснати на корабостроителницата, обаче не е достатъчно за връщане към първоначалната ситуация, тъй като до датата на изплащане корабостроителницата е разполагала с финансиране, каквото нормално не би могла да поучи на пазара. Следователно, за връщане към първоначалната ситуация трябва също да бъде възстановена и сума, еквивалентна на стойността на това предимство, размерът на която може да се определи приблизително само на базата на лихвения процент, начисляван върху високорискови заеми. Следователно, Комисията трябва да прикани към възстановяване на разликата между фактически заплатения от корабостроителница Gdynia лихвен процент и теоретично достатъчен лихвен процент за високорисков заем от момента на отпускане на заема на корабостроителницата до изплащането му от корабостроителницата. Във връзка с необходимостта от определяне на лихвения процент за високорисков заем, в известието си относно метода за определяне на референтния и дисконтен лихвен процент Комисията отбелязва, че рисковата премия може да е по-висока от 400 базисни пункта над референтния процент, „ако никоя частна банка не би се съгласила да отпусне съответния заем“, каквато е ситуацията в случая. В няколко решения Комисията възприе позицията, че премия от 600 базисни пункта над референтния процент е достатъчен минимум за отразяване на високорискова ситуация (81). Комисията счита, че това е минимума за заеми при настоящата ситуация.
(389)
Комисията ще използва същия подход по отношение на гаранциите: тя трябва да прикани към възстановяване на равностойността на отпуснатата помощ, съдържаща се в гаранцията, от времето на изплащане на гарантирания заем до прекратяването на гаранцията.
(390)
Както се пояснява в известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (82), становището на Комисията е, че стойността на отпуснатата помощ е равна или на субсидията под формата на лихва, получена благодарение на гаранцията (когато гаранцията покрива заем, отпуснат при лихвен процент по-нисък от пазарния), или на сумата, която се получава при изваждане на заплатената за гаранцията премия от рисковия фактор.
(391)
В случай, че не е възможно елементът на помощта да бъде изчислен при използване на тези правила, Комисията би счела за уместно да изчисли разликата между премията върху гарантираната сума, която би била начислена на пазара, и премията, заплатена от получателя. Комисията счита, че така изчислената разлика представлява елемента на помощта от гаранцията. По мнение на Комисията, премията, начислена по независима от държавна помощ схема, на базата на която Корпорацията-застраховател на експортни кредити работи по програмата си за експортно застраховане, гарантирано от Министерството на финансите, одобрена с решение на Комисията от 18 юли 2007 г., може да се използва като референтна премия при гореспоменатото изчисление. Тази премия също трябва да се увеличи поне с 400 базисни пункта за отразяване на факта, че не е било допустимо корабостроителницата да получи гаранции по тази схема. Поради това гаранциите, предоставени на корабостроителницата, включват значително по-висок риск.
(392)
Както е пояснено по-горе, при положение, че за корабостроителницата не е било възможно да получи каквито и да било гаранции на пазара поради несигурното си финансово състояние, за да се прекрати нарушаването на конкуренцията, предизвикано от помощта, все още откритите гаранции трябва незабавно да се прекратят.
(393)
По отношение на гаранциите за авансови плащания, Комисията отбелязва, че авансови плащания, гарантирани от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, представляват вид договор за продажба, а не договор за заем, и че върху авансови плащания не се начислява лихва. Следователно, Комисията счита, че, за да се изчисли елементът на помощ, получена от получателя, трябва да се направи сравнение между премията, заплатена от корабостроителницата, и премията, която обикновено се начислява на пазара. Независимата от държавна помощ схема, използвана от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, може отново да се използва като отправна точка, като се отразят таксите, начислявани на пазара, и тези референтни такси трябва да се увеличат, за да се отрази съществуващият допълнителен риск при отпускане на помощ на дружество, изпитващо финансови затруднения.
(394)
Както и по отношение на другите гаранции, получени от корабостроителницата, и поради същите причини, Комисията отбелязва, че всички съществуващи гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити трябва незабавно да се прекратят.
(395)
Постоянното несъбиране от държавните органи на задълженията също представлява държавна помощ и трябва да бъде взето под внимание (83). Това е аналогично на револвиращ кредит, отпуснат при преференциални условия, и следователно елементът на помощ е равен на разликата между лихвата, която се начислява на пазара (за дружество с подобен рейтинг и в подобно финансово и икономическо състояние, и при подобна допълнителна гаранция), и лихвата, начислена от отпускащия орган.
(396)
С оглед на продължаващото несигурно финансово състояние на корабостроителницата, Комисията изразява мнението, че кредитор в условията на пазарна икономика незабавно би събрал вземанията си при настъпване на падежа им. Следователно, липсата на незабавно предприемане на мерки за принудително изпълнение от страна на полските власти представлява помощ и падежът на всякакви неизплатени задължения е датата, на която помощта е била предоставена. Елементът на помощ е равен на разликата между лихвата, която се начислява на пазара (за дружество с подобен рейтинг и в подобно финансово и икономическо състояние, и при подобна допълнителна гаранция), и лихвата, начислена от отпускащия орган.
(397)
Тъй като всеки икономически субект в условията на пазарна икономика незабавно би поискал изплащане на задълженията от корабостроителницата, трябва да се възстанови не само елемента на помощ в резултат от недостатъчната начислена лихва, а освен това, трябва незабавно да се възстановят и натрупаните задължения.
(398)
Всяка отмяна на задължения е равностойна на безвъзмезден грант и следователно цялата част от задълженията, която е била отписана, представлява помощ.
(399)
В съответствие с акта от 30 октомври 2002 г., публични задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a, се прехвърлят на оператора, дружество, изцяло собственост на Агенцията за индустриално развитие, заедно с елементите на активите, които трябва да са на стойност най-малко 25 % от преструктурираните задължения. След това операторът трябва да продаде тези активи и да използва така получените приходи за частично изплащане на публичноправните задължения. След това компетентните органи отписват останалата част от тези задължения. Следователно, Комисията счита, че елементът държавна помощ по тази операция е равен на стойността на публичноправните задължения, прехвърлени на оператора, минус действителната стойност на прехвърлените активи. В съответствие с акта от 30 октомври 2002 г., това означава, че елементът на помощ е равен най-много на 75 % от прехвърлените задължения. Но ако стойността на активите е по-висока или по-ниска от изискващите се по закон 25 %, елементът на помощ трябва да бъде съответно изчислен.
(400)
Комисията отбелязва, че инжектирането на капитали от държавата или органи, контролирани от държавата, като Агенцията за индустриално развитие и KPS, за изпитващи затруднения дружества, при което не може да се очаква възвръщаемост, се счита за безвъзмезден грант (84). За да се възстанови нарушаването на конкуренцията, причинено от инжектирането на капитали, корабостроителницата трябва да възстанови инжектирания капитал в пълен размер.
(401)
С писмо от 3 ноември 2008 г. Полша се ангажира да приложи това решение посредством продажба на активи на пазарни цени чрез открита, прозрачна, безусловна и недискриминационна тръжна процедура (която да се проведе в съответствие със специфичните условия, изложени първоначално в писмо на Комисията от 27 октомври 2008 г.) и последваща ликвидация на корабостроителница Gdynia. Всички претенции за възстановяване в резултат на настоящото решение трябва незабавно да се регистрират от Полша в рамките на ликвидацията на корабостроителница Gdynia. С писмо от 6 ноември 2008 г. Комисията информира Полша, че ако тези условия бъдат изпълнени, продажбата на активите няма да включва нова помощ за купувача/купувачите и активите могат да се прехвърлят на купувача/купувачите, свободни от всякакви задължения в резултат на изплащането на незаконосъобразната и несъвместима държавна помощ, отпусната на корабостроителниците в миналото, в съответствие с изискването за избягване на икономическа приемственост между получателите на помощта и дейността на купувачите (85). Комисията ще наблюдава пряко дали се спазват условията, изложени в писмото ѝ от 27 октомври 2008 г. и приети от полските власти, за да установи дали това решение е приложено правилно.
(402)
Тези условия, които Полша изрично се е ангажирала да спазва, са обобщени по-долу.
(403)
Активите (без пасивите) ще бъдат приватизирани чрез открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура. Корабостроителница Gdynia, заедно с всички останали активи и пасиви, ще бъде ликвидирана.
(404)
Активите трябва да бъдат продадени на пазарни цени (на участника в търга, предложил най-висока цена). С цел реализиране на максимални продажби, елементите на активите трябва да се предложат за продажба поотделно или в голям брой малки обособени групи. Тези групи не трябва да са съставени от организирани части от дадено дружество или дейност. Това определение на групите обаче не трябва да е пречка за потенциалните купувачи да представят обща оферта за няколко компонента/групи.
(405)
Тръжната процедура трябва да е недискриминационна, т.е. да се осигури продажба, открита за потенциални купувачи от всички профили, без каквато и да било дискриминация по отношение на целта на тяхната инвестиция.
(406)
При тръжната процедура не трябва да се поставят никакви условия (като запазване на заетостта или дейността, или поемане на съществуващи договори). (Единственият критерий за избор на печеливша оферта трябва да бъде максимизиране на прихода в полза на кредиторите на корабостроителницата).
(407)
Кредиторите на корабостроителницата, публични и частни, включително клиентите на корабостроителницата, трябва да имат същия ранг и права по отношение на приходите от продажбата на активите, каквито биха имали при процедура на несъстоятелност.
(408)
Никаква нова държавна помощ няма да бъде отпускана във връзка с продажбата, било под формата на отписване, финансирано от държавата изплащане на публичноправни задължения или обезщетяване на частни кредитори, инжектиране на капитали, заеми, гаранции или други мерки. Трябва да се предявят претенции за възстановяване чрез ликвидационната маса на всякакви нови публичноправни задължения, натрупани през периода, необходим за приключване на процедурата по продажбата.
(409)
Продажбата ще се извърши от независим администратор, с права и задължения, аналогични на тези на ликвидатор. Трябва да бъде създадена структура, позволяваща на кредиторите ефективно да наблюдават продажбата и да се уверят, че тя се провежда при пазарни условия, и че техният ранг и права по отношение на приходите се спазват. Освен това, Полша и Комисията съвместно ще назначат наблюдаващ попечител с конкретната задача да помага на Комисията да се увери, че процесът на продажба и възстановяването на помощта се реализират в пълно съответствие с посочените по-горе изисквания. За тази цел наблюдаващият попечител ще представя на Комисията редовни подробни доклади относно различните етапи на процедурата.
(410)
Полша е посочила, че е необходимо да предприеме законодателни действия, за да приложи настоящото решение. Поради това Комисията приема, че съществуват основания за по-дълъг от нормалния срок за прилагане, също и с оглед на броя на съответните отделни представляващи помощ мерки, засегнати от това решение, и разнообразието по отношение на тяхната форма и продължителност. Следователно, Комисията призовава Полша да приложи настоящото решение в срок от седем месеца от получаването му,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, описана в съображения 209-232 на настоящото решение и отпусната от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО в полза на корабостроителница Gdynia, е несъвместима с общия пазар.
Освен това, всякакви гаранции за авансови плащания, отпуснати от Полша, в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, в полза на корабостроителница Gdynia от 1 юли 2007 г. до датата на настоящото решение, са несъвместими с общия пазар.
Член 2
По отношение на заемите, получени от различни публични органи и споменати в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощта в размер, равен на разликата между лихвения процент, действително заплатен от корабостроителница Gdynia, и лихвения процент, при който получателят е можел да получи заема на пазара, за периода между момента на получаване на тези заеми и момента на изплащането им. Освен това, ако някой заем все още не е върнат към датата на настоящото решение, той незабавно ще бъде върнат.
Член 3
По отношение на гаранциите, получени от Министерството на финансите и описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на разликата между лихвения процент, действително заплатен от корабостроителница Gdynia за заема, гарантиран чрез държавна гаранция, и лихвения процент, при който получателят е можел да получи заема на пазара, за периода от момента на отпускане на помощта до момента на изтичане на гаранцията, която разлика е равна на гарантираната сума, умножена по рисковия фактор (вероятността за неизпълнение), минус заплатената премия върху гарантираната сума, или е равна на разликата между заплатената от получателя премия върху гарантираната сума и премията върху гарантираната сума, при която получателят е можел да получи гаранцията на пазара. В допълнение, ако някоя от тези гаранции е в сила към момента на вземане на това решение, тя незабавно ще бъде прекратена.
Член 4
По отношение на гаранциите за авансови плащания, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити и описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на разликата между премията върху гарантираната сума, заплатена от получателя, и премията върху гарантираната сума, при която получателят е можел да получи гаранцията на пазара, за периода от момента на отпускане на помощта до момента на изтичане на гаранцията. В допълнение, ако някоя от тези гаранции е в сила към момента на вземане на това решение, тя незабавно ще бъде прекратена.
Член 5
Членове 3 и 4 се прилагат също mutatis mutandis по отношение на всякакви гаранции за авансови плащания, предоставени от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО в полза на корабостроителница Gdynia от 1 юли 2007 г. до датата на настоящото решение.
Член 6
По отношение на несъбраните задължения vis-à-vis различни публични органи, описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на разликата между лихвения процент, действително заплатен от корабостроителница Gdynia, и лихвения процент, при който получателят е можел да получи отлагане на падежа на задълженията си от кредитор в условия на пазарна икономика, за периода от момента на отпускане на помощта до момента на изплащане на публичноправното задължение. В допълнение, всички неизплатени публичноправни задължения ще бъдат незабавно изплатени.
Член 7
По отношение на отписването на задължения vis-à-vis публични органи, описано в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на отписаните суми.
Член 8
По отношение на публичноправни задължения, преструктурирани в съответствие с акта от 30 октомври 2002 г. относно държавна помощ за предприятия от особено значение за пазара на труда, съгласно измененията му, описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на размера на публичноправните задължения, прехвърлени на оператора, минус действителната стойност на активите на получателя, прехвърлени на оператора.
Член 9
По отношение на инжектиране на капитали от различни публични органи, описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на пълния размер на инжектирания капитал.
Член 10
По отношение на директните грантове, описани в Таблица 4, съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на пълния размер на грантовете.
Член 11
1. Полша ще си възстанови помощта, дефинирана в предходните членове, от получателя. Възстановяването ще се извърши в съответствие с насоките, изложени в съображения 384-401 на настоящото решение.
2. За сумите, които следва да бъдат възстановени, ще се дължи лихва от датата, на която са били предоставени на корабостроителница Gdynia, до действителното им възстановяване.
3. Лихвата ще се изчислява с натрупване, в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (86) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (87) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Полша ще анулира всички неизвършени плащания по помощта, посочена в Член 1, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 12
1. Възстановяването на помощта, посочена в Член 1, ще се извърши незабавно и ефективно.
2. Полша ще осигури прилагането на настоящото решение в срок от седем месеца от датата на уведомяване за него.
Член 13
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение, Полша ще предостави на Комисията следната информация:
а)
Общата сума (основна сума и лихви) за възстановяване от получателя;
б)
Подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
Документи, доказващи, че на получателя е разпоредено да изплати помощта;
г)
Документи, доказващи, че всички гаранции за авансови плащания са прекратени.
2. Полша ще информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Полша ще предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя ще предоставя подробна информация за сумите на възстановената помощ и изплатените лихви от получателя.
Адресат на настоящото решение е Република Полша.
Съставено в Брюксел на 6 ноември 2008 година.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 6 november 2008
om det statliga stöd C 17/05 (ex N 194/05 och PL 34/04) som Polen har beviljat Stocznia Gdynia
[delgivet med nr K(2008) 6771]
(Endast den polska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2010/47/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och
av följande skäl:
I. FÖRFARANDE
(1)
Den 29 april 2004 lämnade de polska myndigheterna en anmälan enligt bestämmelserna om övergångsordning i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget om omstruktureringsåtgärder till förmån för Stocznia Gdynia SA (nedan kallat Gdynia-varvet). Ärendet registrerades som PL 34/04.
(2)
Genom en skrivelse av den 19 maj 2004 begärde kommissionen att Polen skulle inkomma med vissa dokument som saknades. Dessa inkom den 16 juni 2004. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 30 juli 2004, den 8 oktober 2004, den 23 november 2004 och den 4 mars 2005 och Polen svarade på dessa med skrivelser av den 3 september 2004 (registrerad den 7 september 2004), den 10 november 2004 (registrerad den 15 november 2004), den 17 februari 2005 (registrerad den 21 februari 2005), den 30 mars 2005 (registrerad den 1 april 2005) och den 18 april 2005 (registrerad den 20 april 2005). Genom en skrivelse av den 22 april 2005 som registrerades samma dag godtog Polen att kommissionen hanterar PL 34/04 av den 29 april 2004 som en anmälan enligt artikel 88.2 i EG-fördraget när det gäller åtgärder som konstateras utgöra nytt stöd. Ärendet tilldelades ett nytt nummer: N 194/05.
(3)
Den 1 juni 2005 antog kommissionen ett beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning (2) och uppmanade Polen och berörda parter att inkomma med synpunkter.
(4)
Efter att ha beviljats en förlängning av tidsfristen för att inkomma med synpunkter (skrivelse av den 9 augusti 2005) lämnade Polen sina synpunkter genom en skrivelse av den 2 september 2005 som registrerades den 5 september 2005. I sitt svar lämnade Polen in en uppdaterad omstruktureringsplan för Gdynia-varvet med datum den 4 mars 2004 (nedan kallad omstruktureringsplanen från 2004).
(5)
Polen lämnade ytterligare synpunkter genom en skrivelse av den 3 november 2005 som registrerades den 7 november 2005.
(6)
Gdynia-varvet lämnade synpunkter genom en skrivelse av den 10 oktober 2005 som registrerades den 14 oktober 2005. Synpunkter lämnades också av Ray Car Carriers (genom en skrivelse av den 7 oktober 2005 som registrerades den 10 oktober 2005), av Danmarks ständige EU-representant (genom en skrivelse av den 7 oktober 2005 som registrerades den 11 oktober 2005), av det danska varvsförbundet Danish Maritime (genom en skrivelse av den 7 oktober 2005 som registrerades samma dag), av den polska fackföreningen Solidaritet (Solidarność) (genom en skrivelse av den 7 oktober 2005 som registrerades den 10 oktober 2005) och av det polska varvsförbundet (genom en skrivelse av den 10 oktober 2005 som registrerades den 11 oktober 2005).
(7)
Kommissionen översände dessa synpunkter till Polen genom en skrivelse av den 26 oktober 2005 och den 12 december 2005 (3). Polen svarade på synpunkterna från Gdynia-varvet genom en skrivelse av den 16 januari 2006 som registrerades den 18 januari 2006. Polen lämnade inga kommentarer på de inkomna synpunkterna från andra tredje parter.
(8)
Kommissionen anlitade en extern konsult för utvärderingen av omstruktureringsplanen från 2004. Konsulten lämnade sin rapport till kommissionen i december 2005.
(9)
Genom en skrivelse av den 13 januari 2006 begärde kommissionen att Polen skulle lämna in en uppdatering om hur Polens omstruktureringsstrategi rörande Gdynia-varvet utvecklades. Polen svarade genom en skrivelse av den 20 februari 2006 som registrerades den 21 februari 2006 och ett möte mellan företrädare för kommissionen, de polska myndigheterna och Gdynia-varvet hölls den 22 februari 2006. Polen meddelade att omstruktureringsplanen från 2004 inte längre var aktuell och att Polen hade antagit en ny strategi för omstruktureringen av Gdynia-varvsgruppen som omfattade avknoppning av Gdansk-varvet från gruppen och (delvis) privatisering av Gdynia-varvet. Polen meddelade också att en modifierad omstruktureringsplan skulle lämnas till kommissionen senast den 30 juni 2006 och att privatiseringen av Gdynia-varvet skulle inledas inom kort.
(10)
Som uppföljning till detta möte sände kommissionen en skrivelse till Polen den 8 mars 2006 på vilken Polen lämnade svar genom en skrivelse av den 13 mars 2006, som registrerades samma dag, och som innehöll en tidtabell för privatiseringen. Polen lämnade ytterligare upplysningar om privatiseringen genom en skrivelse av den 29 mars 2006 som registrerades den 30 mars 2006. Kommissionen begärde tilläggsinformation genom en skrivelse av den 30 mars 2006 på vilken Polen lämnade svar genom en skrivelse av den 19 april 2006 som registrerades den 20 april 2006.
(11)
Genom en skrivelse av den 6 april 2006 som registrerades den 10 april 2006 lämnade Polen ett första utkast av ett dokument om en strategi för varvssektorn i Polen 2006-2010. Kommissionen lämnade synpunkter genom en skrivelse av den 12 april 2006. Dokumentet godkändes slutligt av det polska kabinettet den 31 augusti 2006 och översändes till kommissionen genom en skrivelse av den 1 september 2006 som registrerades samma dag.
(12)
Genom ett e-postmeddelande av den 15 maj 2006 översände Gdynia-varvet till kommissionen ett informationsmemorandum om Gdynia-varvet som var daterat i maj 2006 och som gjordes tillgängligt för potentiella investerare från och med den 10 maj 2006.
(13)
Genom en skrivelse av den 26 maj 2006 som registrerades den 30 maj 2006 lämnade Polen ytterligare upplysningar om den pågående privatiseringen, inbegripet en förteckning över företag till vilka Polen genom sin privatiseringskonsult hade lämnat en inbjudan att delta i det nya kapitaltillskott som Gdynia-varvets bolagsstämma hade godkänt den 19 april 2006. Genom en skrivelse av den 13 juli 2006 som registrerades den 17 juli 2006 lämnade Polen ytterligare upplysningar om den pågående privatiseringen, med en underrättelse om att två företag hade lämnat preliminära anbud om att delta i kapitaltillskottet och privatiseringskonsultens jämförande analys av dessa anbud.
(14)
Den 9 juni 2006 lämnade Gdynia-varvet ett första utkast till ändringar av omstruktureringsplanen till kommissionen. Företrädare för kommissionen besökte varvet den 13 juni 2006 och lämnade inledande synpunkter på den ändrade omstruktureringsplanen. Kommissionens externa konsult lämnade sina synpunkter i en rapport daterad juli 2006. Kommissionen lämnade slutligen genom en skrivelse av den 17 juli 2006 synpunkter om bristerna i utkastet till ändringar av omstruktureringsplanen.
(15)
Företrädare för kommissionen och de polska myndigheterna höll flera möten där de behandlade privatiseringsförfarandet och utarbetandet av den ändrade omstruktureringsplanen; dessa möten hölls i Bryssel den 31 januari, 22 februari och 10 maj 2006 och vid Gdynia-varvet den 13 juni 2006.
(16)
Polen svarade på kommissionens skrivelse av den 17 juli 2006 genom en skrivelse av den 31 augusti 2006 som registrerades den 1 september 2006.
(17)
Polen anmälde en modifierad omstruktureringsplan för Gdynia-varvet daterad den 3 september 2006 (nedan kallad omstruktureringsplanen från 2006) och det nya statliga stöd som hade beviljats Gdynia-varvet efter kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande.
(18)
Genom en skrivelse av den 12 september 2006 som registrerades den 13 september 2006 lämnade Polen ytterligare upplysningar rörande omstruktureringen vid Gdynia-varvet, särskilt om att Gdansk- och Gdynia-varvsgruppens kapital hade separerats.
(19)
Genom en skrivelse av den 26 september 2006 som registrerades den 27 september 2006 lämnades ytterligare upplysningar om privatiseringen av Gdynia-varvet.
(20)
Genom en skrivelse av den 21 november 2006 som registrerades den 27 november 2006 anmälde Polen ytterligare nytt stöd till Gdynia-varvet.
(21)
Den 7 december 2006 hölls ett möte mellan kommissionär Neelie Kroes och den polske finansministern Piotr Woźniak. Ministern konstaterade att Polen var berett att återuppta privatiseringen av Gdynia-varvet genom ett öppet förfarande som skulle vara slutfört senast i juni 2007. Polen bekräftade detta genom en skrivelse av den 27 december 2006, som registrerades den 4 januari 2007, och som hänvisade till ett kabinettsbeslut av den 19 december 2006 om att godkänna ett dokument om varvsindustrins status. Polen begärde att få diskutera kompensationsåtgärder med kommissionen.
(22)
Företrädare för kommissionen besökte varvet den 19 december 2006 tillsammans med den externa konsulten för att samla in nödvändiga fakta och uppgifter för utvärdering av kompensationsåtgärderna. Kommissionens utomstående konsult lämnade den 16 januari 2007 en rapport om varvets kapacitet.
(23)
Kommissionen svarade på skrivelsen av den 27 december 2006 genom en skrivelse av den 29 januari 2007 i vilken kommissionen uppmanade Polen att fram till slutet av februari 2007 lämna ett förslag till kompensationsåtgärder för Gdynia-varvet.
(24)
Genom en skrivelse av den 28 februari 2007 som registrerades samma dag lämnade Polen förklaringar rörande privatiseringen av Gdynia-varvet och ett förslag till kompensationsåtgärder.
(25)
På denna grund hölls ett tekniskt möte den 15 mars 2007 mellan kommissionen, de polska myndigheterna och företrädare för varvet, med fokus i främsta hand på kompensationsåtgärder men även på den pågående privatiseringen. Kommissionen och de polska myndigheterna kom överens om att kommissionen skulle inleda tekniska diskussioner direkt med Gdynia-varvet för att samla in alla de uppgifter som behövdes för utvärderingen av de kompensationsåtgärder som Polen hade föreslagit. Gdynia-varvet lämnade vissa preliminära uppgifter om varvets kapacitet genom ett e-postmeddelande av den 12 mars 2007 som registrerades den 27 april 2007.
(26)
Kommissionen begärde tilläggsupplysningar om kompensationsåtgärderna genom skrivelser av den 29 mars 2007, den 27 april 2007 och den 25 maj 2007, på vilka Gdynia-varvet lämnade svar genom skrivelser av den 20 april 2007 (som registrerades den 23 april 2007), den 9 maj 2007 (som registrerades den 10 maj 2007) och den 30 maj 2007 (som registrerades den 31 maj 2007). Gdynia-varvet lämnade ytterligare upplysningar vid ett möte med företrädare för kommissionen den 6 juni 2007 och senare genom en skrivelse av den 18 juni 2007 som registrerades den 21 juni 2007. Kommissionen skickade tilläggsfrågor genom ett e-postmeddelande av den 20 juni 2007 och Gdynia-varvet lämnade svar genom en skrivelse av den 25 juni 2007 som registrerades samma dag.
(27)
Genom en skrivelse av den 31 juli 2007 underrättade kommissionen Polen om att kommissionens preliminära analys av de kompensationsåtgärder som Polen hade föreslagit för Gdynia-varvet tydde på att åtgärderna kunde godkännas, förutsatt att vissa villkor uppfylldes. Polen svarade genom en skrivelse av den 24 augusti 2007, som registrerades den 27 augusti 2007, i vilken Polen lämnade synpunkter på villkoren för kompensationsåtgärderna för Gdynia-varvet. Kommissionen avslutade ämnet kompensationsåtgärder genom en skrivelse av den 3 oktober 2007.
(28)
Vid ett telefonsamtal den 24 maj 2007 underrättade de polska myndigheterna kommissionen om att Polen hade för avsikt att återuppta privatiseringsprocessen för Gdynia-varvet genom ett offentligt anbudsförfarande. Kommissionen begärde omfattande upplysningar om privatiseringsprocessens senaste utvecklingar genom en skrivelse av den 29 maj 2007 och upprepade sin begäran genom en skrivelse av den 6 juni 2007. Polen svarade genom en skrivelse av den 22 juni 2007 som registrerades den 25 juni 2007 och lämnade, efter en ytterligare begäran om upplysningar av den 28 juni 2007, kompletterande svar genom en skrivelse av den 11 juli 2007 som registrerades samma dag. Genom den skrivelsen översände Polen även informationsmemorandumet om Gdynia-varvet daterat den 4 juli 2007 (nedan kallat informationsmemorandumet). Genom en skrivelse av den 31 juli 2007 konstaterade kommissionen att privatiseringen inte längre kunde vänta.
(29)
Kommissionen lämnade sina synpunkter om informationsmemorandumet genom en skrivelse av den 30 juli 2007. Polen svarade genom en skrivelse av den 21 augusti 2007 som registrerades den 27 augusti 2007. Genom en skrivelse av den 29 augusti 2007, som registrerades samma dag, lämnade Polen ett utkast till ett dokument med ytterligare förtydliganden till informationsmemorandumet om Gdynia-varvet. Detta dokument, som var daterat den 29 augusti 2007, var avsett som bilaga till informationsmemorandumet av den 4 juli 2007 (nedan kallat memorandumbilagan). Kommissionen lämnade sina synpunkter på memorandumbilagan genom en skrivelse av den 4 september 2007 och Polen lämnade sitt svar genom en skrivelse av den 7 september 2007, i vilken Polen översände en modifierad version av memorandumbilagan. Kommissionen lämnade sina slutliga synpunkter genom en skrivelse av den 14 september 2007.
(30)
Polen lämnade upplysningar om privatiseringsprocessens senaste utvecklingar genom skrivelser av den 7 september 2007 (som registrerades samma dag), den 23 oktober 2007 (som registrerades den 24 oktober 2007) och den 25 oktober 2007 (som registrerades samma dag).
(31)
Som svar på en skrivelse från kommissionen av den 30 november 2007 lämnade Polen ytterligare upplysningar om privatiseringsprocessen genom skrivelser av den 13, 19 och 21 december 2007 som registrerades den 14, 20 och 21 december 2007. I den sistnämnda skrivelsen underrättade Polen kommissionen om att Polen hade mottagit tre bindande anbud för köp av Gdynia-varvet. Dessa anbud översändes till kommissionen genom en skrivelse av den 8 februari 2008 som registrerades den 11 februari 2008.
(32)
Ett möte mellan företrädare för kommissionen och de polska myndigheterna hölls i Bryssel den 10 januari 2008 och kommissionen upprepade slutledningarna från mötet i skrivelser av den 17 och den 30 januari 2008.
(33)
Genom en skrivelse av den 30 januari 2008 underrättade Polen kommissionen om att två anbudsgivare hade inbjudits att förhandla med staten. Genom en skrivelse av den 14 februari 2008, som registrerades den 19 februari 2008, meddelade Polen att privatiseringsprocessen för Gdynia-varvet skulle slutföras under sommaren 2008. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 28 februari 2008.
(34)
Genom en skrivelse av den 29 februari 2008, som registrerades den 3 mars 2008, lämnade Polen det första utkastet till en ny omstruktureringsplan som hade utarbetats av en av anbudsgivarna, Amber Sp. z o.o. Företaget beviljades tillfällig förhandlingsensamrätt den 20 mars 2008 och lämnade en uppdatering till utkastet till omstruktureringsplan genom ett e-postmeddelande av den 9 april 2008 som registrerades den 24 april 2008. Anbudsgivaren lämnade ytterligare information i ett dokument om centrala omstruktureringsåtgärder vilket översändes till ett möte den 10 april 2008 och registrerades den 18 april 2008. Den andra anbudsgivaren lämnade efter en påminnelse av den 18 mars 2008 information genom en skrivelse av den 7 april 2008 som registrerades den 18 april 2008.
(35)
Polen lämnade information om utvecklingarna i förhandlingarna med Amber Sp. z o.o., anbudsgivaren med ensamrätt, genom skrivelser av den 28 mars 2008 (som registrerades samma dag), den 7 april (som registrerades den 18 april 2008), den 23 april 2008 (som registrerades samma dag) och den 25 april 2008 (som registrerades samma dag). Ett möte mellan företrädare för kommissionen, Gdynia-varvet, Amber Sp. z o.o. och de polska myndigheterna hölls i Warszawa den 10 april 2008. Polen översände sitt protokoll från mötet till kommissionen genom en skrivelse av den 7 maj 2008 som registrerades den 13 maj 2008.
(36)
Kommissionen lämnade synpunkter på privatiseringsprocessens framskridande genom skrivelser av den 21 och 30 april 2008.
(37)
Genom en skrivelse av den 12 maj 2008, som registrerades samma dag, underrättade Polen kommissionen om att Amber Sp. z o.o. hade dragit sig ur privatiseringsprocessen. Genom en skrivelse av den 26 maj 2008, som registrerades den 27 maj 2008, underrättade de polska myndigheterna kommissionen om att finansministern den 15 maj 2008 hade fattat ett beslut om att avsluta privatiseringsprocessen inom ramen för det offentliga anbudsförfarandet för att inleda förhandlingar med anbudsgivare vars anbud hade godkänts inom den process som inleddes 2007.
(38)
De polska myndigheterna underrättade också kommissionen om att de höll på att vidta åtgärder för att återuppta privatiseringsprocessen med målet att kunna teckna privatiseringsavtal i november 2008. Från och med den 3 juni 2008 har Polen försett kommissionen med dagliga rapporter om de åtgärder som olika berörda parter har vidtagit i den återupptagna privatiseringsprocessen. Genom en skrivelse av den 6 juni 2008 som registrerades samma dag översände Polen till kommissionen ett informationsmemorandum om Gdynia-varvet daterat den 2 juni 2008 (nedan kallat informationsmemorandumet från 2008).
(39)
På begäran av de polska myndigheterna hölls ett möte den 10 juni 2008 mellan företrädare för kommissionen, de polska myndigheterna och ISD Polska, som presenterades för kommissionen som en potentiell köpare av Gdynia-varvet. Ett annat möte mellan kommissionen och de polska myndigheterna hölls den 13 juni 2008.
(40)
Genom en skrivelse av den 26 juni 2008 som registrerades samma dag lämnade Polen ett utkast till omstruktureringsplan för Gdynia-varvet och Gdansk-varvet som hade utarbetats av ISD Polska (ägaren av Gdansk-varvet) och ett utkast till omstruktureringsplan för Gdynia-varvet som hade utarbetats av Polish Shipbuilding Company (nedan kallat PSC).
(41)
Genom en skrivelse av den 4 juli 2008 begärde kommissionen förtydliganden om vissa aspekter rörande utkastet till omstruktureringsplan som hade utarbetats av ISD Polska. Polen svarade genom skrivelser av den 7 och 8 juli 2008 som registrerades samma dagar. Ett möte mellan företrädare för de polska myndigheterna, ISD Polska och kommissionen hölls den 8 juli 2008.
(42)
Genom en skrivelse av den 14 juli 2008 åtog sig Polen att senast den 12 september samma år förse kommissionen med en fullständig omstruktureringsplan.
(43)
Den 16 juli 2008 godkände kommissionen preliminärt bedömningen och slutsatserna i ett utkast till beslut för att avsluta det formella granskningsförfarandet. Enligt utkastet till beslut är stödet till Gdynia-varvet oförenligt med den gemensamma marknaden och måste återkrävas. Med tanke på skrivelsen från de polska myndigheterna av den 14 juli 2008 beslöt kommissionen dock att vänta med att anta beslutet för att kunna bedöma huruvida den nya omstruktureringsplanen som de polska myndigheterna skulle lämna senast den 12 september 2008 skulle innebära en betydande förbättring av situationen och ge möjlighet att anse att stödet är förenligt med den gemensamma marknaden.
(44)
Efter det försåg Polen kommissionen varje vecka med uppdateringar om privatiseringsprocessen (skrivelser av den 28 juli, 4 augusti, 12 augusti, 21 augusti, 25 augusti, 1 september, 8 september, 16 september och 23 september, som registrerades samma dagar).
(45)
Genom en skrivelse av den 18 juli 2008 som registrerades den 21 juli 2008 begärde Polen att få tre samråd med kommissionen om utkastet till omstruktureringsplan för att kunna utarbeta en slutlig version där kommissionens synpunkter beaktades. Genom en skrivelse av den 31 juli 2008 godtog kommissionen den föreslagna tidtabellen.
(46)
Det första inofficiella mötet mellan de polska myndigheterna och kommissionen ägde dock inte rum förrän den 21 augusti 2008. Ett nytt möte med de polska myndigheterna, med ISD Polska närvarande, ägde rum den 2 september 2008. Polen översände informellt ISD Polskas utkast till omstruktureringsplan den 28 augusti 2008 och en modifierad version av utkastet den 8 september 2008.
(47)
Genom en skrivelse av den 12 september 2008, som registrerades samma dag, översände Polen ISD Polskas slutliga omstruktureringsplan för Gdynia-varvet och Gdansk-varvet.
(48)
Genom en skrivelse av den 16 september 2008, som registrerades den 17 september 2008, översände Polen ett utkast till privatiseringsavtal mellan ISD Polska och polska staten.
(49)
Den 30 september 2008 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna och kommissionen. Företrädare för ISD Polska deltog i mötet.
(50)
Genom en skrivelse av den 27 oktober 2008 underrättade kommissionen de polska myndigheterna om ramvillkoren för genomförandet av detta beslut. Genom en skrivelse av den 3 november 2008, som registrerades den 4 november 2008, åtog sig Polen att uppfylla alla dessa villkor. Kommissionen godtog detta åtagande genom en skrivelse av den 6 november 2008.
(51)
Genom en skrivelse av den 14 juni 2007 begärde kommissionen att de polska myndigheterna skulle översända en översikt av allt statligt stöd som har beviljats varvet efter Polens anslutning till EU den 1 maj 2004. Polen svarade genom en skrivelse av den 11 juli 2007 som registrerades samma dag. Kommissionen begärde ytterligare förtydliganden genom en skrivelse av den 13 november 2007 och Polen svarade genom en skrivelse av den 9 januari 2008 som registrerades samma dag. Polen underrättade kommissionen om tilläggsstöd som hade beviljats Gdynia-varvet genom en skrivelse av den 6 december 2007 som registrerades samma dag, genom en skrivelse av den 12 februari 2008 som registrerades den 13 februari och genom en skrivelse av den 6 juni 2008 som registrerades samma dag.
II. DETALJERAD BESKRIVNING AV STÖDET
1. STÖDMOTTAGAREN
(52)
Stödmottagare är Gdynia-varvet. Företaget är beläget i regionen Gdansk-Gdynia-Sopot i norra Polen.
(53)
Kommissionen noterar att företag i denna region enligt reglerna om statligt stöd är berättigade till stöd från strukturfonderna enligt konvergensmålet (4) och från Sammanhållningsfonden (5). Särskilt gäller att företagen i regionen potentiellt är berättigade till stöd från regionala operativa programmet enligt de prioriterade områdena för stöd till små och medelstora företag, åtgärder för innovation och tekniköverföring (vars syfte är att skapa sysselsättning på lång sikt) och åtgärder för att utveckla social och utbildningsrelaterad infrastruktur med inriktning på yrkesutbildning och livslångt lärande. Företagen i regionen är också berättigade till stöd enligt de operativa programmen Innovativ ekonomi och Humanresurser som är särskilt avsedda att hjälpa företag och arbetsmarknaden att anpassa sig till ändringar inom ekonomin, inbegripet omstruktureringsprocesser.
(54)
Gdynia-varvet tillverkar fartyg, fartygsskrov och stålkonstruktioner för broar och tillhandahåller tjänster inom och utanför skeppsbyggnad.
(55)
Gdynia-varvets största aktieägare (6) omfattar staten som äger 32 % av aktierna vilket motsvarar 35 % av rösträtten, Ray Car Carriers Ltd (16 % och 22 %), Korporacja Polskie Stocznie SA (10 % och 6 %), industriutvecklingsbyrån (Agencja Rozwoju Przemysli SA) (9 % och 13 %) och Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny SA (7 % och 5 %). Ingen av de återstående aktieägarna har mer än 4 %.
(56)
Gdynia-varvet är moderföretag för Gdynia Shipyard Group som består av tolv dotterföretag. Fram till nyligen var Stocznia Gdańsk SA ett av dotterbolagen, men genom ett avtal som slöts i oktober 2007 sålde Gdynia-varvet sina återstående aktier i Gdansk-varvet till den nya ägaren av Stocznia Gdańsk SA. Från 1998 till 2006 hade dock Gdynia-varvet majoriteten av aktierna i Stocznia Gdańsk SA (tidigare kallat Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia) och omstruktureringen av de två varven genomfördes därför parallellt.
(57)
Gdynia-varvet främsta skeppsbyggnadsprodukter är containerfartyg från 1 100 till 5 000 TEU (tjugofotsenheter) och ro-ro-biltransportfartyg med lastkapacitet från 2 100 till 6 000 bilar. Övriga produkter är kombifartyg, lastfartyg för produkter och kemikalier, bulklastfartyg och LPG-fartyg.
(58)
I segmentet för containerfartyg upp till 3 000 TEU är de främsta konkurrenterna de europeiska varven Aker Ostsee och Volkswerft Stralsund i Tyskland och de koreanska och kinesiska varven. Varvet tillverkar de största biltransportfartygen i världen (räknat som dödviktston, DWT) och varvets andel av världens orderböcker för dessa produkter är 11 % (7). Inget annat varv i EU tillverkar biltransportfartyg av denna storlek och den enda europeiska konkurrenten är Uljanik-varvet i Kroatien. Gdynias övriga konkurrenter är de koreanska och japanska varven.
(59)
Mellan 2002 och 2006 tillverkade Gdynia-varvet 48 fartyg. År 2004 rankades Gdynia-varvet som trettonde största varv i världen på grundval av sin orderbok (mätt som kompenserat bruttotonnage, kbt). År 2005 låg varvet på plats 21 men var fortfarande det största varvet i Europa.
(60)
För närvarande (april 2008) (8) innehåller varvets orderbok 16 kontrakt (12 biltransportfartyg och 4 containerfartyg) med en total volym på 581 000 kbt för leverans 2008 och 2009.
(61)
Gdynia-varvets viktigaste produktionsanläggningar omfattar två torrdockor, SD I och SD II.
(62)
I augusti 2007 hade Gdynia-varvet en personalstyrka på 4 611 personer av vilka 68 % var direkt anknutna till produktionsprocessen (9). Detta är en minskning på 26 % jämfört med december 2004 då varvet sysselsatte 6 249 personer (10).
(63)
Gdynia Shipyard Group hade sina första svårigheter 2002. I omstruktureringsplanen från 2004 anges att faktorerna som bidrog till den svåra finansiella situationen var externa, såsom konkurrensen från Asien, zlotyns uppgång gentemot dollarn, stigande stålpriser och problem med att få finansiering efter att Stocznia Szczecin Porta Holding SA gått i konkurs och kollapsen av en bockkran vid Gdynia-varvet under en våldsam storm 1999. I sina försök att fylla orderboken, särskilt efter att förvärvningen av Gdansk-varvet 1998 medförde en kraftig ökning av produktionspotentialen, har Gdynia-varvet fattat ett antal ledningsbeslut som har visat sig vara problematiska. Varvet tog risker rörande utformning, teknik, finanser och affärer (nya produkter, prototyper och förlustbringande konstruktion av fartygstyper som var nya för varvet, såsom små bulkfartyg, fartyg för kemikalier, ro-ro-fartyg, gastankfartyg, bulk-containerfartyg och allmänna lastfartyg). Produktionskostnaderna vid Gdynia-varvet minskade inte heller i önskad takt.
(64)
Dessa svårigheter har fortsatt under omstruktureringsprocessen. Enligt omstruktureringsplanen från 2006 berodde dessa ihållande svårigheter på zlotyns uppskrivning i förhållande till dollarn och en mycket kraftig ökning av stålpriserna - faktorer som inte var inräknade i de kontrakt som varvet hade tecknat. En annan orsak var bristen på finansiella resurser för de omfattande omstruktureringsoperationerna.
(65)
Gruppens finansiella svårigheter ledde till eftersläpningar med offentliga och kommersiella skulder och löner, materialbrist, produktionssvackor, höjda kostnader (arbetskostnader, böter) och betydande förseningar med att fullgöra avtal.
(66)
Gdynia-varvets finansiella situation har gradvis försämrats.
Tabell 1
Gdynia-varvets verksamhet
(miljoner zloty)
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Omsättning
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Resultat
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Eget kapital
- 288
- 285
- 576
- 928
Källa: Omstruktureringsplanen från år 2006 och informationsmemorandum.
(67)
Varvet förväntas gå med ytterligare tunga förluster 2008 och 2009 med den aktuella orderboken (11).
2. BESLUT OM ATT INLEDA FÖRFARANDET ENLIGT ARTIKEL 88.2 I EG-FÖRDRAGET
(68)
I sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande konstaterade kommissionen att vissa av de åtgärder som hade anmälts till kommissionen enligt punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget utgjorde nytt stöd eftersom åtgärderna hade beviljats efter Polens anslutning till EU den 1 maj 2004 eller ännu inte hade beviljats när beslutet fattades. Kommissionen förtecknade dessa åtgärder i del B i bilaga I till beslutet.
(69)
Kommissionen konstaterade också att ett antal av åtgärderna i del A i bilaga I till beslutet hade beviljats Gdynia-varvet före den 1 maj 2004 och inte var tillämpliga efter anslutningen i den mening som avses i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget, och att dessa åtgärder därför inte bör granskas enligt det förfarande som fastställs i artikel 88.2 i EG-fördraget. Dessa åtgärder omfattas därför inte av detta beslut. Likväl måste de tas med i bedömningen av huruvida de åtgärder som har beviljats efter anslutningen är förenliga med den gemensamma marknaden.
(70)
Kärnan i kommissionens argumentering var att inget rättsligt bindande beslut hade fattats före anslutningen om åtgärderna förtecknade i del B i bilaga I till beslutet, även om kommissionen konstaterade att vissa förberedande steg hade tagits mot ett sådant rättsligt bindande beslut.
(71)
Vad gäller omstruktureringen av de offentligrättsliga fordringarna enligt förfarandet enligt kapitel 5a som baserar sig på lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden, i sin ändrade lydelse (12), slöt kommissionen sig till att det omstruktureringsbeslut som utfärdats av ordföranden för industriutvecklingsbyrån (regeringsorganet med ansvar för förfarandet enligt kapitel 5a), var rättsligt bindande. I detta fall hade dock inget sådant omstruktureringsbeslut utfärdats före anslutningen (13). Orsaken till detta är att det beslut som ordföranden för industriutvecklingsbyrån utfärdade den 19 april 2004 om att godkänna omstruktureringsplanen från 2004 inte uppfyllde de förfarandemässiga och innehållsmässiga kraven för ett omstruktureringsbeslut.
(72)
Kommissionen godtog Polens förklaring om att den upplupna räntan på dessa offentligrättsliga fordringar automatiskt avskrivs tillsammans med kapitalet eftersom ränta och kapital är av besläktad karaktär, och då behövs inget separat beslut.
(73)
Kommissionen fann inga bevis på rättsligt bindande beslut för en rad åtgärder såsom produktionsgarantier och ett kapitaltillskott, utfärdandet av obligationer, och utbyte av skulder mot aktier, förtecknade som åtgärderna 28-34 i del B i bilaga I till beslutet. Kommissionen bemötte särskilt Polens huvudargument om att dessa åtgärder ingick i Gdynia-varvets omstruktureringsplan från 2004 som hade godkänts av varvets styrelse, där representanter för staten förpliktade de behöriga myndigheterna att genomföra åtgärderna genom att rösta för planen.
(74)
Kommissionen konstaterade särskilt att om aktieägarna inte hade fattat motsvarande beslut var styrelsen inte behörig att fatta beslut som medför ekonomiska följder för aktieägarna. Kommissionen noterade också att även om styrelsen hade haft behörighet att fatta ett sådant beslut för aktieägarnas del, förblir det oklart huruvida beslutet medför en aktiv skyldighet för staten att bevilja statligt stöd, eftersom det normalt inte är möjligt att sammanföra åtgärder som staten vidtar i rollen av marknadsaktör med åtgärder som staten vidtar för att uppfylla olika offentliga mål.
(75)
I fråga om åtgärd 32 i del B i bilaga I till beslutet (kapitaltillskott på 40 miljoner zloty) hyste kommissionen tvivel om lagligheten hos beslutet om att staten skulle genomföra ett kapitaltillskott före Polens anslutning, eftersom alla kapitaltillskott måste registreras hos behörig domstol inom sex månader, men detta hade inte gjorts.
(76)
Efter att kommissionen hade konstaterat att ett antal åtgärder till förmån för Gdynia-varvet utgjorde nytt stöd uttryckte kommissionen tvivel om huruvida något av villkoren för godkännande som omstruktureringsstöd hade uppfyllts.
3. SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
a) Synpunkter från Gdynia-varvet
(77)
Stödmottagaren lade fram två typer av argument, för det första rörande kommissionens behörigheter att agera i fråga om de åtgärder som förtecknas i del B i bilaga I till beslutet och för det andra rörande kommissionens tvivel om stödets förenlighet med den gemensamma marknaden eftersom det eventuellt kunde handla om ett nytt stöd.
(78)
I fråga om omstrukturering av offentliga skulder enligt kapitel 5a hävdade stödmottagaren att redan det faktum att stödet beviljades utgjorde ett omstruktureringsbeslut från ordföranden för industriutvecklingsbyrån. Stödmottagaren bibehöll dock sin åsikt, vilket även Polen gjorde i första fasen av kommissionens granskning, dvs. att det relevanta beslutet skulle ha fattats av ordföranden för industriutvecklingsbyrån före anslutningen, dvs. den 19 april 2004.
(79)
Mottagaren hävdade att det beviljade stödet före anslutningen bestod av ett avtal mellan alla enskilda offentliga fordringsägare om en omstrukturering enligt kapitel 5a (14).
(80)
I motsats till Polens påstående under den första fasen av kommissionens granskning konstaterade stödmottagaren att ingen dröjsmålsränta hade löpt efter den 30 juni 2003 på de offentligrättsliga fordringar som hade omstrukturerats enligt kapitel 5a.
(81)
Mottagaren hävdade att statens åtagande rörande åtgärd 32 (kapitaltillskott) var känt före anslutningen och att stödet därför måste anses vara beviljat före anslutningen.
(82)
Stödmottagaren lämnade också synpunkter på andra aspekter av beslutet. Stödmottagaren hävdade särskilt att de produktionsgarantier som exportkreditorganet hade beviljat varvet inte utgjorde statligt stöd. Mottagaren hävdade att exportkreditorganets garantisystem är självfinansierande eftersom de inbetalda premierna på lång sikt är högre än de risker som täcks och de belopp som faktiskt betalas ut. Stödmottagaren beskrev villkoren för exportkreditorganets garantier (premier och typen av säkerhet som krävs).
(83)
I fråga om kravet om att stödet måste begränsas till vad som är absolut nödvändigt hävdade stödmottagaren att stödets belopp hade begränsats till det absolut nödvändiga och att stödmottagaren skulle ha varit berättigad till mera stöd, om sådant fanns tillgängligt. Stödmottagaren konstaterade också att även om kommissionen gör en snäv definition av omstruktureringskostnaderna (dvs. utesluter varvets löpande kostnader), är finansieringskomponenten i dessa kostnader utan statligt stöd fortfarande av storleksordningen 30 %, vilket uppfyller villkoren i omstruktureringsriktlinjerna från 1999 (15).
(84)
Likaså hävdade stödmottagaren att det statliga stödet till Gdynia-varvet inte snedvrider konkurrensen i Europa med hänvisning till att det faktiska konkurrenshotet för den europeiska varvsindustrin kommer från Fjärran Östern. Stödmottagaren medgav att containerfartyg också byggs vid andra europeiska varv, särskilt i Tyskland, men hävdade att de tyska containerfartygen avviker i fråga om utformning och tekniska specifikationer. Stödmottagaren hävdade att inget annat varv i EU bygger biltransportfartyg och att Gdynia-varvet inte konkurrerar med något annat varv i EU inom det segmentet.
(85)
Slutligen konstaterade stödmottagaren att omstruktureringen definitivt kommer att vara slutförd i slutet av 2007.
b) Synpunkter från andra berörda parter
(86)
Danmark och det danska varvsförbundet Danish Maritime gav sitt stöd för kommissionens agerande för att säkerställa att det statliga stödet beviljas enligt gällande regler. De påpekade att ett antal danska varv hade lagt ned sin verksamhet eller stod inför konkurs i brist på statligt stöd och på grund av konkurrenssituationen på skeppsbyggnadsmarknaden i världen. De hävdade också att produkturvalet vid de danska varven var liknande som vid de polska varven, av vilket följer att de danska varven kan påverkas av illojal konkurrens. Danmark yrkade också på att kommissionen kräver att Gdynia-varvet minskar sin kapacitet så att statligt stöd inte används för att öka överkapaciteten på världsnivå.
(87)
Ray Car Carriers, Gdynia-varvets kund och minoritetsägare i företaget, betonade Gdynia-varvets betydelse för sin egen verksamhet med tanke på de löpande kontrakten med varvet. Ray Car Carriers var övertygat om att varvet med sin högkvalificerade arbetskraft och ledning skulle utvecklas till ett av de bästa varven i Europa bara det genomgår en omstrukturering och får statligt stöd för det ändamålet.
(88)
Fackföreningen Solidarność betonade den allt sämre situationen vid varvet och hävdade att det brådskar med en omstrukturering. Fackföreningen beskrev vissa omstruktureringsåtgärder som redan hade vidtagits vid varvet och uttryckte sin tilltro till att varvet, med den teknik och den arbetskraft varvet har till förfogande, kan bli ett av de lönsamma varven i Europa och att det därför krävs statligt stöd för att genomföra omstruktureringen.
(89)
Det polska varvsförbundet Forum Okrętowe förklarade orsakerna till varvets svårigheter och uttryckte sitt stöd för omstruktureringsprocessen och statligt stöd till den.
c) Polens synpunkter
(90)
I likhet med stödmottagaren lämnade Polen synpunkter både på behörighetsaspekter och på förenlighetsaspekter.
(91)
I fråga om omstrukturering av offentligrättsliga fordringar enligt kapitel 5a lämnade Polen inte några tilläggsargument. Däremot uttryckte Polen i sitt bemötande av stödmottagarens synpunkter avvikande åsikt i fråga om stödmottagarens tolkning av polsk lag.
(92)
I fråga om åtgärderna 28-34 i del B i bilaga I till beslutet avvisade Polen inte kommissionens slutsatser i beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande. Polen lade dock fram ett nytt argument om att de uttalanden som företrädare för olika statliga myndigheter inom varvsindustrigruppen hade lagt fram rörande planer om att utöka åtgärderna bör ses som officiella åtaganden. Dessa uttalanden gjordes före anslutningen.
(93)
I fråga om åtgärd 32 (kapitaltillskott) hävdade Polen att statens agerande vid bolagsstämman i egenskap av ägare till Gdynia-varvet inte kan särskiljas från statens agerande såsom en offentlig myndighet som beviljar statligt stöd.
(94)
Samtidigt medgav Polen att där som åtgärder som hör samman med kapitaltillskott faller inom ramen för ägarskap (dominium) och är föremål för civilrätt, så är finansministern när det gäller höjning av aktiekapitalet i företag skyldig att iaktta ytterligare offentligrättsliga regler som inte gäller för vanliga marknadsaktörer (imperium).
(95)
Därefter förklarade Polen att sexmånadersregeln (tidsfristen för att registrera aktieteckning hos domstolen) var ett rent formellt krav som inte hade någon inverkan på den tidpunkt då aktieägarnas skyldighet att teckna aktierna började gälla. Polen vidhöll att denna skyldighet började gälla 2004, före anslutningen, och att skyldigheten uppfylls genom ett godkännande av en ny resolution om ökning av varvets aktiekapital, vilket ägde rum den 4 mars 2005. Staten gjorde sin teckning senare, den 23 juni 2005.
(96)
Vad gäller det nya stödets förenlighet med den gemensamma marknaden konstaterade Polen att omstruktureringsplanen från 2004 utgjorde en sund ekonomisk grund för varvets omstruktureringsprocess. Polen konstaterade att omstruktureringsprocessen genomfördes med begränsade finansiella resurser. De polska myndigheterna tillhandahöll därefter en kort beskrivning av omstruktureringsåtgärderna enligt omstruktureringsplanen från 2004 för att visa att omstruktureringen inte enbart handlade om pengar. De försvarade de kompensationsåtgärder som hade föreslagits i omstruktureringsplanen från 2004 och som hade genomförts inom Gdynia-varvsgruppen. I fråga om kravet om att stödet måste begränsas till vad som är nödvändigt konstaterade Polen att stödet inte har använts för andra ändamål än omstrukturering och hävdade att stödnivån uppgick till 31 % räknat som procentandelen stöd av de totala omstruktureringskostnaderna, inklusive driftskostnader. Polen hävdade att omförhandlingarna om kontraktspriser tillsammans med de kumulerade vinsterna och det positiva kassaflödet som varvet skulle generera i framtiden bör anses utgöra ”eget bidrag”.
(97)
De polska myndigheterna beskrev utförligt hur exportkreditorganets garantisystem fungerade och hävdade att dessa garantier inte utgör statligt stöd.
4. KRONOLOGISK BESKRIVNING AV AVGÖRANDE HÄNDELSER EFTER KOMMISSIONENS BESLUT OM ATT INLEDA ETT FORMELLT GRANSKNINGSFÖRFARANDE
(98)
Nedan ges en redogörelse för kommissionens granskning och händelseförloppet under granskningen.
(99)
I sitt svar på kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande kom de polska myndigheterna under hösten 2005 med två typer av påståenden. För det första ifrågasatte de polska myndigheterna kommissionens behörighet att agera i fråga om de åtgärder som i beslutet hade identifierats som nytt stöd och för det andra hävdade de polska myndigheterna att även om dessa åtgärder skulle utgöra nytt stöd så är de förenliga med den gemensamma marknaden eftersom det gäller omstruktureringsstöd. Gdynia-varvets reaktion på kommissionens beslut var av liknande karaktär. Båda beskrivs ovan.
(100)
Som stöd för sina argument om stödets förenlighet översände Polen Gdynia-varvets omstruktureringsplan från 2004 till kommissionen. Denna plan var identisk med den omstruktureringsplan som var föremål för kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande på grund av tvivel om planens trovärdighet och hållbarhet. Kommissionen undersökte dock noggrant omstruktureringsplanen från 2004 och inhämtade hjälp från en extern konsult. Kommissionen slöt sig till att omstruktureringsplanen från 2004 inte uppfyllde ett enda av kriterierna enligt de gällande riktlinjerna för godkännande av omstruktureringsstöd. Vid ett möte den 22 februari 2006 redogjorde kommissionen för sina främsta tvivel för de polska myndigheterna. Kommissionen betonade de främsta svagheterna i omstruktureringsplanen från 2004. Dessa var låga investeringar, lågt planerad produktivitet, höga produktionskostnader, särskilt höga omkostnader och otillräcklig förstärkning av varvets egen kapitalbas. Stödet till varvet måste ses som driftsstöd till skuldsanering och varvets fortsatta verksamhet.
(101)
I december 2005 fick kommissionen via offentliga källor (16) reda på att en statsägd kapitalgrupp med namnet Korporacja Polskie Stocznia (nedan kallad KPS) hade inrättats i syfte att införliva de tre största polska varven i Gdynia, Gdansk och Szczecin under ett och samma paraply (nedan kallat konsolideringsplanen). KPS hade som främsta uppgift att finansiera varvens produktion. Polen underrättade inte kommissionen om konsolideringsplanen i något skede av förfarandet, varken före eller efter beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande.
(102)
Samtidigt fick kommissionen via pressen reda på att det pågick diskussioner om försäljning av varven i Gdynia och Gdansk till strategiska investerare och diskussioner om separation av de två företagen som dittills hade verkat som delar av samma grupp. Genom en skrivelse av den 13 januari 2006 uppmanade kommissionen den polska regeringen att förklara vad strategin för Gdynia-varvet egentligen gick ut på.
(103)
Polen förklarade i en skrivelse av den 20 februari 2006 att konsolideringsplanen förvisso hade nämnts tidigare men att den hade förkastats och att en ny omstruktureringsstrategi för den polska varvssektorn skulle antas inom kort.
(104)
Vid mötet den 22 februari 2006 och genom en skrivelse av den 13 mars 2006 underrättade de polska myndigheterna kommissionen om att omstruktureringsplanen från 2004 inte längre var aktuell och måste revideras. De polska myndigheterna åtog sig att överlämna den reviderade omstruktureringsplanen senast i juni 2006. De polska myndigheterna redogjorde också för de centrala dragen i den nya omstruktureringsstrategin för den polska varvssektorn. För det första skulle Gdansk-varvet så snart som möjligt separeras från Gdynia-varvsgruppen. För det andra skulle regeringen godkänna ett tillskott av privat kapital till Gdansk- och Gdynia-varven som en del av det långsiktiga målet om att varven skulle privatiseras helt.
(105)
Vid Gdynia-varvets bolagsstämma den 19 april 2006 beslöt man att höja kapitalet till 300 miljoner zloty. Styrelsen fick i uppdrag att söka fram intresserade investerare. Således gjordes informationsmemorandumet från maj 2006 tillgängligt för potentiella investerare från och med den 10 maj 2006, och Gdynia-varvets privatiseringskonsult tog direkt kontakt med cirka 80 investerare. Gdynia-varvet mottog två preliminära anbud om att delta i kapitaltillskottet, ett från den ukrainska ståltillverkaren Donbas och ett annat från varvets största kund Ray Car Carriers. Dessa två företag lämnade sina bindande anbud den 28 augusti 2006 med förbehåll för att säljaren, dvs. staten, täcker och avskriver skulderna. Enligt den tidtabell som Polen angett (skrivelse av den 26 september 2006), skulle förhandlingarna med de två anbudsgivarna slutföras i slutet av oktober 2006 och teckningen av de nya aktierna skulle slutföras den 15 december 2006.
(106)
Kommissionen fick det första utkastet till omstruktureringsplanen från 2006 den 9 juni 2006. Efter att ha besökt varvet och inhämtat yttrande av en extern konsult uttryckte kommissionen allvarliga tvivel om detta utkast under sitt besök på plats den 13 juni 2006 och i skrift den 17 juli 2006, och påpekade att omstruktureringsplanen inte verkade vara tillräckligt långtgående med tanke på återställning av varvets lönsamhet på lång sikt, att det inte fanns någon plan för hur omstruktureringen skulle finansieras, att det inte fanns några faktiska utsikter till finansiering av omstruktureringen med medel som inte har inslag av statligt stöd och att det inte fanns några förslag till kompensationsåtgärder. Kommissionen riktade uppmärksamheten på det kontinuerliga beroendet av fartygsfinansieringsgarantier från exportkreditorganet, ett statligt organ, och varnade varvet och de polska myndigheterna om att dessa garantier utgör statligt stöd.
(107)
Trots dessa varningar var den slutliga omstruktureringsplanen som Polen lämnade in två månader för sent, i september 2006, till väsentliga delar samma som det första utkastet. Kommissionens främsta invändningar mot omstruktureringsplanen från 2006 beskrivs nedan.
(108)
Vid ett möte den 7 december 2006 och genom en skrivelse av den 29 januari 2007 lät kommissionen de polska myndigheterna förstå att en preliminär granskning av omstruktureringsplanen från 2006 visade att planen inte uppfyllde något av villkoren för godkännande av omstrukturering enligt de gällande riktlinjerna.
(109)
De polska myndigheterna meddelade vid detta möte att de avsåg att återuppta privatiseringen av Gdynia-varvet genom ett öppet förfarande, i syfte att attrahera en privat investerare som skulle ta full kontroll över varvet. Enligt Polen skulle privatiseringsprocessen slutföras i juni 2007. Inför sammanställningen av privatiseringsdokumenten begärde Polen att kommissionen skulle ge ett utlåtande om vilka kompensationsåtgärder som behövdes för Gdynia-varvet så att potentiella investerare kunde ges korrekt information.
(110)
Under de följande månaderna fortsatte Gdynia-varvet diskussionerna med de två investerare, Donbas och Ray Car Carriers, som hade lämnat anbud i augusti 2006. Samtidigt sammanställde regeringen flera privatiseringsdokument för att kunna återuppta privatiseringsprocessen om de pågående förhandlingarna inte skulle leda till något resultat. I maj 2007 meddelade den polska regeringen att förhandlingarna hade strandat och att privatiseringsprocessen skulle återupptas. Genom en skrivelse av den 22 juni 2007 lämnade Polen en ny tidtabell för privatiseringsprocessen. Som preliminärt slutförandedatum angavs december 2007, dvs. ett halvt år efter den ursprungliga tidsfrist som Polen hade åtagit sig i januari 2007. Genom en skrivelse av den 31 juli 2007 konstaterade kommissionen att privatiseringsprocessen inte längre kunde vänta. Kommissionen varnade också Polen om att vid den tidpunkten tycktes inte villkoren om att varvets lönsamhet på lång sikt måste återställas och att omstruktureringen minst delvis måste finansieras med resurser som inte har inslag av statligt stöd ha uppfyllts.
(111)
Samtidigt, efter en överenskommelse som nåtts mellan kommissionär Kroes och minister Woźniak i december 2006, förde kommissionen intensiva diskussioner med de polska myndigheterna och Gdynia-varvet i syfte att fastställa de nödvändiga kompensationsåtgärderna. Genom en skrivelse av den 28 februari 2007 åtog sig Polen att stänga dockan SD I vid Gdynia-varvet så snart utestående beställningar hade levererats och de nödvändiga investeringarna i torrdockan SD II hade slutförts, dvs. från och med januari 2010.
(112)
För att kontrollera att förslaget utgör en verklig kompensationsåtgärd bad kommissionen Gdynia-varvet att lämna information om ett antal frågor. Genom en skrivelse av den 31 juli 2007 underrättade kommissionen Polen om att den preliminärt var beredd att se stängningen av torrdockan SD I som en tillräcklig kompensationsåtgärd förutsatt att torrdockan demonteras irreversibelt på sådant sätt att fartygsbygge och sjösättning inte längre kan utföras vid den och att stängningen genomförs från och med den 1 september 2009 eller tidigare om fartyg 8185/04, den sista beställningen i varvets orderbok den 8 mars 2007, sjösätts före detta datum. Dessutom skulle dockan SDI under 2009 endast få användas för montering av de två fartyg som vid tidpunkten var planerade för dockan under 2009 och som inte kunde flyttas över till dockan SD II (LPG-fartygen 8185/03 och 8185/04). Grunden för kommissionens slutsatser beskrivs nedan.
(113)
Den nya privatiseringsprocessen som grundade sig på privatiseringslagen av den 30 augusti 1996 inleddes i juli 2007. Den 5 juli 2007 antog Gdynia-varvets bolagsstämma ett beslut om ett kapitaltillskott på 515 miljoner zloty, där aktierna skulle tecknas av staten om privatiseringen genomförs med framgång. Ett informationsmemorandum sammanställdes med datum den 4 juli 2007. Det ställdes till potentiella investerares förfogande från och med den 10 juli 2007, dvs. det datum då anbudsinfordran offentliggjordes i internationell och polsk press. Som det beskrivs ovan lämnade kommissionen synpunkter på detta informationsmemorandum och Polen beaktade dessa synpunkter.
(114)
Kommissionen noterade ytterligare förseningar i privatiseringsprocessen och uppmanade Polen genom en skrivelse av den 3 oktober 2007 att utan dröjsmål slutföra privatiseringen. Genom en skrivelse av den 23 oktober 2007 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringen inte skulle kunna slutföras som planerat, dvs. fram till slutet av 2007. Polen åtog sig att i stället från och med januari 2008 inleda förhandlingar med valda investerare. Genom en skrivelse av den 30 november 2008 upprepade kommissionen sin oro över fördröjningarna och konstaterade att den förväntade sig att Gdynia-varvets nya ägare senast i slutet av februari 2008 lämnade ett första utkast till omstruktureringsplan. Denna uppmaning upprepade kommissionen senare vid flera tillfällen. Kommissionen anmodade flera gånger Polen att strikt följa privatiseringstidtabellen med konstaterande om att det inte verkade finnas något berättigande för Polen till att inleda privatiseringsprocessen på nytt.
(115)
Polen underrättade kommissionen om att elva företag hade önskat få Gdynia-varvets informationsmemorandum och att fyra företag hade lämnat in ett första anbud fram till tidsfristen den 1 oktober 2007. Dessa fyra företag godkändes för due diligence-undersökning. Tre bindande anbud lämnades in fram till tidsfristen den 20 december 2007. I slutet av januari 2008 beslöt Polen att inleda förhandlingar med två av dessa investerare. I mitten av februari 2008 meddelade Polen att Gdynia-varvets privatiseringsprocess skulle komma att slutföras fram till sommaren 2008, dvs. ett år senare än vad Polen ursprungligen hade lovat i januari 2007.
(116)
Den 20 mars 2008 beviljades en av dessa investerare, Amber Sp. z o.o. (nedan kallad Amber), ett dotterbolag till Złomrex som är ett polskt företag inom stålhandel, exklusiva förhandlingsrättigheter som senare förlängdes flera gånger och avslutades den 12 maj 2008.
(117)
Den 29 februari 2008 översände Polen till kommissionen ett utkast till omstruktureringsplan för Gdynia-varvet som hade utarbetats av Amber (17). Amber lämnade uppdaterade finansiella prognoser genom ett e-postmeddelande av den 9 april 2008. Kommissionen lämnade muntliga synpunkter på detta utkast vid ett möte mellan de polska myndigheterna, Amber och Gdynia-varvet som hölls i Warszawa den 10 april 2008, och skriftliga synpunkter genom en skrivelse av den 21 april 2008.
(118)
Vid ett möte med de polska myndigheterna den 12 maj 2008 meddelade Amber att företaget hade dragit sig ur privatiseringen av Gdynia-varvet. Polen underrättade kommissionen om detta samma dag. I den motivering som Amber sände till staten konstaterade Amber att det främsta skälet till beslutet att dra sig ur var det faktum att företaget efter en djupgående due diligence-granskning av varvets situation hade slutit sig till att varvet inte skulle bli vinstbärande ens efter genomförda omstruktureringsåtgärder, inklusive betydande investeringar.
(119)
Den 15 maj 2008 beslöt de polska myndigheterna att avsluta privatiseringsprocessen genom en offentlig inbjudan till förhandlingar med anbudsgivare vars anbud hade antagits till förfarandet som inleddes 2007.
(120)
Den 26 maj 2008 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringsprocessen hade inletts på nytt. I efterföljande dagliga rapporter underrättade de polska myndigheterna kommissionen om de åtgärder som de hade vidtagit för att få fram en köpare för Gdynia-varvet. Polen översände flera skrivelser till kommissionen i vilka potentiella investerare uttryckte sitt intresse för att hållas underrättade om den pågående privatiseringsprocessen och att få motta informationsmemorandumet när det blir tillgängligt.
(121)
Vid mötet den 10 juni 2008 kom det fram att de polska myndigheterna förde intensiva diskussioner med ISD Polska, aktuell ägare av Gdansk-varvet, om eventuellt köp av Gdynia-varvet och sammanslagning av de två varven. Polen föreslog nya kompensationsåtgärder och konstaterade att den nya investeraren hade begärt ytterligare statligt stöd som villkor för att delta i privatiseringen. Polen underrättade också kommissionen om att ISD Polska höll på att utarbeta en gemensam plan för båda varven som skulle överlämnas till kommissionen senast den 26 juni 2008, i enlighet med det föreläggande om att lämna upplysningar som kommissionen hade antagit rörande ärende C 18/05 om statligt stöd (18).
(122)
På de polska myndigheternas begäran underrättade kommissionen Polen och ISD Polska vid ett möte den 10 juni 2008 och på nytt vid ett möte den 13 juni 2008 om att vissa ramvillkor var tvungna att uppfyllas för att ISD Polska skulle kunna köpa Gdynia-varvet i avsikt att driva det gemensamt med varvet i Gdansk. Enligt dessa ramvillkor skulle ISD Polska senast den 26 juni 2008 lägga fram en gemensam omstruktureringsplan för båda varven, bidra i betydande omfattning till omstruktureringskostnaderna och anta meningsfulla kompensationsåtgärder enligt de relevanta riktlinjerna. Kommissionen konstaterade att ISD Polskas föreslagna bidrag till omstruktureringskostnaderna inte var tillräckligt med tanke på den mängd statligt stöd som varvet hade fått tidigare och det tilläggsstöd som ISD Polska hade anhållit om i samband med privatiseringen.
(123)
Genom en skrivelse av den 6 juni 2008 underrättade Polen kommissionen om att regeringen den 3 juni 2008 hade antagit ett beslut om att bidra med ett kapital på 515 miljoner zloty till Gdynia-varvet, delvis för att täcka förväntade förluster på befintliga skeppsbyggnadskontrakt.
(124)
Den 26 juni 2008 mottog kommissionen ett utkast till en omstruktureringsplan för det nya Gdansk-Gdynia-varvet daterat i juni 2008 som hade utarbetats av ISD Polska. I planen presenterades en gemensam omstruktureringsstrategi för varven i Gdansk och Gdynia (nedan kallad ISD:s gemensamma omstruktureringsplan). Kommissionen mottog också ett utkast till omstruktureringsplan för Gdynia-varvet för 2008-2012 daterat i juni 2008 som hade utarbetats av Polish Shipbuilding Company (nedan kallad PSC:s omstruktureringsplan). En kort beskrivning av de två planerna ges nedan.
(125)
Genom en skrivelse av den 14 juli 2008 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringen av Gdynia-varvet fortsatte och att Polen behövde tilläggstid för att de potentiella investerarna skulle kunna slutföra omstruktureringsplanen. Polen åtog sig att senast den 12 september 2008 överlämna en slutlig omstruktureringsplan för Gdynia-varvet.
(126)
Kommissionen gick med på att vänta tills beslut hade fattats om att översända en slutlig omstruktureringsplan.
(127)
Den 12 september 2008 översände Polen den slutliga omstruktureringsplanen för det nya Gdansk-Gdynia-varvet från ISD Polska (nedan kallad den gemensamma omstruktureringsplanen från den 12 september) som väsentligen är en uppdaterad version av den gemensamma omstruktureringsplanen från den 26 juni 2008.
5. OMSTRUKTURERINGSPLANEN FRÅN 2006
(128)
Enligt omstruktureringsplanen från 2006 måste omstruktureringsplanen från 2004 revideras på grund av ändringar i det makroekonomiska klimatet - zlotyns värde hade gått upp från 4,1 zloty per US-dollar till 3,0 zloty per US-dollar och stålpriserna hade gått upp från 300 USD per ton till 700 USD per ton, vilket hade påverkat varvets ekonomiska situation negativt och som tillsammans med otillräckligt statligt stöd hade lett till att omstruktureringsplanen från 2004 inte kunde genomföras i sin helhet.
(129)
Omstruktureringsplanen från 2006 som varvet utarbetade med hjälp från Ernst & Young omfattar perioden 2006-2012. De flesta av åtgärderna är dock avsedda att genomföras fram till slutet av 2009. Omstruktureringsplanen från 2004 omfattade perioden 2003-2008.
(130)
Målet i omstruktureringsplanen från 2006 är att effektivt begränsa driftskostnaderna, förbättra varvets effektivitet och säkerställa att skeppsbyggnad lönar sig. För detta avsåg varvet att till en början omförhandla befintliga kontrakt i syfte att eliminera förväntade förluster på fartyg som enligt planerna skulle slutföras 2006 och 2007. Därutöver skulle man med hjälp av ett kostnadsminskningsprogram försöka sänka produktionskostnaderna.
a) Försäljningsstrategi
(131)
Den planerade försäljningsstrategin gick ut på att koncentrera sig på standardfartyg, dvs. containerfartyg och biltransportfartyg. Varvet planerade också att bibehålla kapacitet för nischmarknader med tanke på eventuella lönsamma anbud.
b) Industriell och operationell omstrukturering
(132)
De huvudsakliga åtgärderna är följande:
-
Ökning av effektiviteten genom investeringar på 61 miljoner euro över perioden 2007-2009. Investeringarna är avsedda att eliminera flaskhalsar i produktionsprocessen (särskilt inom tillverkning av ståldelar) och öka effektiviteten. Likaså planeras IT-investeringar för 6,6 miljoner euro.
-
Omstrukturering av personalen, dvs. eliminering av de allt vanligare tidsbestämda kontrakten och åtgärder avsedda att nå sysselsättningsnivåer enligt målet. Införande av ett incitamentsprogram. Varvet planerar också att höja lönerna för anställda inom produktionen med 10 % år 2006 och med 4 % per år under 2008 till 2010. Höga frånvarosiffror och brist på kvalificerad arbetskraft är för närvarande varvets främsta problem.
-
I planen betonades vikten av att skydda varvet mot valutarisker. För detta bör 70 % av varvets intäkter risksäkras (genom hedging) mot valutarisker från 2007 till 2012 genom transaktioner i främmande valuta.
-
Det kommer att ske ytterligare avknoppning av dotterbolag (såsom Zakładowa Służba Ratownicza, Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych osv.) och försäljning av tillgångar.
-
Förbättringar av designprocessen (standardisering av designlösningar). Detta inbegriper också ett alternativ om att avknoppa designavdelningen, vilket skulle beslutas 2007.
-
Övriga åtgärder såsom omförhandling av kontrakt, tillämpning av indexklausuler i kontrakt för att säkra mot valutarisker, incitamentsprogram för anställda, optimering av processen och försäljning av finansiella tillgångar.
c) Åtgärder för finansiell omstrukturering
(133)
Varvet bör genomföra en finansiell omstrukturering. I slutet av 2005 uppgick det egna kapitalet till 285,4 miljoner zloty. Enligt planerna skulle varvets situation vad gäller det egna kapitalet förbättras 2006-2007 genom ett kapitaltillskott på totalt 1 015 miljoner zloty, av vilka 500 miljoner zloty år 2006 skulle finansieras via privata investerare och ett kapitaltillskott på 515 miljoner zloty år 2007 via en privat eller offentlig investerare.
d) Målsiffror vid slutet av omstruktureringen - återställning av lönsamheten på lång sikt
(134)
I slutet av omstruktureringsperioden år 2009 förväntas varvets produktion uppgå till 298 610 kbt, jämfört med 279 258 kbt år 2006. Antalet fartyg som konstrueras går ned från 13 under 2006 (8 containerfartyg och 5 biltransportfartyg) till 11 (5 containerfartyg och 6 biltransportfartyg). Produktionen förväntas öka ytterligare till 324 110 kbt år 2012 (12 fartyg).
(135)
Den genomsnittliga personalstyrkan minskas från 5 208 personer i maj 2006 till en målnivå på 4 530 personer i slutet av 2007.
(136)
Produktiviteten (arbetsbehov per resultat) förväntas gå upp från 44,8 mantimmar per kbt år 2007 till 37,0 mantimmar per kbt år 2012. Enligt kommissionens konsult ligger produktiviteten vid de effektivaste jämförbara varven i Europa under 20 mantimmar per kbt.
(137)
Omsättningen förväntas stiga från 1,599 miljoner zloty under 2005 till 1,869 miljoner zloty under 2012. Rörelseresultatet förväntas gå upp från 7,35 miljoner zloty under 2005 och 233,5 miljoner zloty under 2006 till 67,68 miljoner zloty år 2012, med 2009 som första året med vinst.
e) Känslighetsanalys
(138)
I planen ingår en känslighetsanalys rörande följande:
-
Uppskrivning av zlotyn mot US-dollar med 0,05 och 0,1 per år i stället för en konstant växelkurs på 3,00 US-dollar per zloty som i grundscenariot.
-
Upprätthållandet av fartygsproduktionen på en nivå med 10 fartyg 2009-2010, medan grundscenariot på 11 fartyg produceras under 2009-2010 och 2011-2012.
-
Snabbare ökning av olika ersättningar (ersättning för arbete och ersättningar för tillfälligt och fast samarbete) under 2008-2012 än det som anges i grundscenariot.
-
Sänkning av fartygspriserna med 5 % och 10 % under 2009-2012.
-
Ökning av materialpriserna i kombination med ökade fartygspriser från 2007 och framåt.
f) Kompensationsåtgärder
(139)
I omstruktureringsplanen från 2006 föreslogs begränsning av produktionen till 340 000 kbt per år som en kompensationsåtgärd, under antagande om att varvets tekniska kapacitet är 540 000 kbt per år. I februari 2007 föreslog Polen att torrdockan SD I avvecklas irreversibelt (se närmare redogörelse nedan). Varvet tillhandahöll uppgifter som visade att den aktuella tekniska kapaciteten ligger långt under 540 000 kbt per år. Kommissionen gav slutligen sitt preliminära medgivande till den föreslagna kapacitetsminskningen, som ersatte kompensationsåtgärderna enligt omstruktureringsplanen från 2006.
6. ISD:S GEMENSAMMA OMSTRUKTURERINGSPLAN
(140)
ISD Polska, majoritetsägare av Gdansk-varvet, kom med i privatiseringsprocessen efter att Amber hade dragit sig ur den privatiseringsomgång som inleddes år 2007. Som det anges ovan gjorde ISD Polska en översyn av den omstruktureringsplan som hade lämnats till kommissionen den 26 juni 2008 och lämnade in en uppdaterad version den 12 september 2008. I beskrivningen nedan anges, där det är tillämpligt, de ändringar som gjordes i den gemensamma omstruktureringsplanen från september.
(141)
Den gemensamma affärsstrategi som ISD Polska hade utarbetat utgick från att synergierna mellan de två varven bör utnyttjas och de bästa produktionstillgångarna vid båda varven bör sammanslås (19). De huvudsakliga lageranläggningarna för material kommer att finnas vid Gdynia-varvet, där också prefabriceringen av plåtar och profiler kommer att äga rum. Plåtarna och profilerna transporteras sedan sjövägen till Gdansk-varvet där sektionerna och blocken tillverkas. Monteringen utförs i dockorna vid Gdynia-varvet och den slutliga bestyckningen utförs vid kajer vid båda varven.
(142)
I den gemensamma omstruktureringsplanen omnämns misslyckandet med omstruktureringsplanen från 2006 när det gällde att återställa varvets lönsamhet och orsakerna till båda varvens aktuella finansiella svårigheter identifieras. Till dem hör särskilt misslyckandet med att privatisera varvet och det relaterade misslyckandet med att höja varvets kapital till en nivå som gav möjlighet till omstrukturering, och det faktum att varvet inte erhöll tillräckliga mängder statligt stöd. I den gemensamma omstruktureringsplanen anges också makroekonomiska faktorer som zlotyns värde mot US-dollarn, stigande stålpriser och interna faktorer som utflödet av kvalificerad arbetskraft från varvet, låg produktivitet och tecknandet av kontrakt som saknar den nödvändiga säkringen mot valutarisker och ökande materialkostnader och som därför blir förlustbringande.
(143)
Syftet med den gemensamma omstruktureringsplanen är att återställa lönsamheten hos de två omstrukturerade företagen, Gdynia-varvet och Gdansk-varvet. Även om detta beslut endast gäller Gdynia-varvet måste den efterföljande beskrivningen och bedömningen av den gemensamma omstruktureringsplanen självfallet även omfatta Gdansk-varvet, dess tidigare omstruktureringsinsatser och det statliga stöd som det varvet har fått och kommer att få i framtiden.
a) Försäljningsstrategi
(144)
Enligt den gemensamma omstruktureringsplanen har de sammanslagna varven verksamhet inom två områden - skeppsbyggnad och verksamhet utanför skeppsbyggnad.
(145)
Vad gäller verksamheten inom skeppsbyggnad kommer ISD Polska att på kort sikt rikta in sig på marknadssegment såsom containerfartyg (små till medelstora, 500-3 000 TEU-enheter), allmänna lastfartyg (”klassiska” fartyg för transport av torr last, kombifartyg och fartyg för tunga lyft) och biltransportfartyg (stora fartyg för enbart biltransport, storlek C6600) och kommer också att utveckla verksamhet inom segmentet för offshorefartyg (t.ex. AHTS-fartyg, PSV-fartyg, besättningsbåtar), som på medellång sikt bör bli dominerande.
(146)
Marknadsanalysen baserar sig på jämförelser med produktionen hos andra europeiska varv och erfarenheterna från de sammanslagna varven. I planen erkänns behovet av att utveckla den sakkunskap som krävs för produktion av offshorefartyg och att produktionen under de första åren måste läggas ut hos underleverantörer. I den gemensamma omstruktureringsplanen från september beskrivs Gdansk-varvets tidigare erfarenheter av konstruktion av skrov till offshorefartyg och konstateras att varvet har fartyg av denna typ i sin orderbok. Planen visar också att Gdansk-varvet nyligen har undertecknat en avsiktsförklaring om femårigt samarbete med en välkänd konstruktör av offshorefartyg som skulle anlita Gdansk-varvet för konstruktion av skrov med ökande grad av komplexitet. Enligt planen förutsågs en gradvis övergång från underleverantörsarbete till konstruktion av fullt utrustade offshorefartyg och konstaterades att kapaciteten så småningom måste byggas upp så att fullt utrustade fartyg kan konstrueras och ett nätverk med leverantörer kan inrättas.
(147)
Den planerade produktionsportföljen utgår från antagandet att tillverkningen av containerfartyg till en början bibehålls men att den gradvis kommer att minska fram till 2011 och därefter upphöra. Enligt planen ska portföljen omfatta offshorefartyg och stora C6600-biltransportfartyg. Enligt den gemensamma omstruktureringsplanen kommer de sammanslagna varven efter juni teckna kontrakt för 13 fartyg år 2008 (3 containerfartyg, 5 offshorefartyg och 5 biltransportfartyg), 16 fartyg år 2009 (2 containerfartyg, 8 offshorefartyg och 6 biltransportfartyg), 15 fartyg år 2010 och 2011 (1 containerfartyg, 7 offshorefartyg och 7 biltransportfartyg), 17 fartyg år 2012 (10 offshorefartyg och 7 biltransportfartyg) och 18 fartyg år 2013 och 2014 (14 offshorefartyg och 4 biltransportfartyg). Produktionsplanen ändrades genom den gemensamma planen från september - mellan 2009 och 2011 skulle 12-13 fartyg byggas per år (5-7 biltransportfartyg och 6 offshorefartyg; orderboken innehåller inga containerfartyg för tiden efter 2008).
(148)
I fråga om verksamheten utanför skeppsbyggnad avser ISD Polska att börja producera vindkraftverk och stålstrukturer vid de sammanslagna varven. Enligt planen ska produktionen av vindkraftverk inledas år 2011 (75 enheter), med en ökning till 350 enheter år 2014 (planerad höjd 80 meter).
(149)
Enligt planen från juli ökar produktionen av olika stålstrukturer (t.ex. kranarmar, lagerstrukturer, stålstrukturer för byggnadsindustrin och fartygsdelar) från 2 174 ton under 2008 till 13 500 ton från och med 2011 (20).
(150)
Omstruktureringsplanen från september innehåller detaljer om kunnandet hos ISD Polska (eller andra företag i Donbas-gruppen) inom området för stålstrukturer. Det finns planer på att flytta en del av produktionen från Huta Częstochowa till de sammanslagna varven. I planen sammanfattas resultaten från en marknadsundersökning som gjordes av en oberoende konsult (Roland Berger) som ett led i utvecklandet av stålstruktursegmentet vid Gdansk-varvet efter ISD Polskas förvärv av sitt innehav i början av 2007. Enligt planen förutspås tillväxt inom stålstruktursegmentet i Europa och särskilt i Polen (t.ex. utveckling av infrastruktur med bidrag från strukturfonderna). Denna undersökning har inte översänts till kommissionen.
(151)
Septemberplanen innehåller olika prognoser för produktionsvolymen för stålstrukturer, som det framgår av tabell 1 a nedan.
Tabell 1 a
Planerad produktion av stålstrukturer i ton (gemensam omstruktureringsplan från september 2008)
Produkter
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Kranarmar
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Lyftkranar
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Lagerstrukturer
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Stålstrukturer för byggnader
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Fartygsdelar
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
Totalt
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
b) Industriell och operationell omstrukturering
(152)
Den gemensamma omstruktureringsplanen tyder på att båda varvens produktionstillgångar avsevärt har gått ned i kvalitet och ligger på samma nivå som de europeiska varven produktionstillgångar i början av 1990-talet. De planerade investeringarna uppgår till 111 miljoner euro för skeppsbyggnad och 193 miljoner zloty för annat (175 miljoner zloty för vindkraftverk och 18 miljoner zloty för stålstrukturer).
(153)
Investeringarna i skeppsbyggnad kommer att genomföras i två överlappande faser mellan 2009 och 2011. De viktigaste investeringarna (21) görs i plåtskärning, tillverkningen av plana paneler, en ny rörverkstad och en ny hall för volymsektioner. Dessa investeringar bör tillsammans med de organisatoriska förändringarna leda till en förbättring av produktiviteten från nuvarande 45 mantimmar per kbt till målet på 20 mantimmar per kbt (22).
(154)
De främsta organisatoriska behoven gäller försäljning (kontrakt), inköp av material och tjänster, designresurser, produktion, humanresurser och informationsteknik.
(155)
Enligt den gemensamma omstruktureringsplanen inrättas ett planeringscentrum med ansvar för att produktionen planeras effektivt på de sammanslagna varvens alla organisatoriska nivåer. Syftet med detta centrum är att förbättra planering, schemaläggning, budgetering och kontroll av produktionsprocesserna.
(156)
I fråga om kontrakt avser ISD Polska att införa indexklausuler för att skydda varvet från prishöjningar på material och löner genom överföring av risken till redarna. Varvet planerar också att införa ett nytt modellkontrakt. Utdrag från vissa befintliga skeppsbyggnadskontrakt fanns bifogade till den gemensamma omstruktureringsplanen från september för att visa att varvet kan förhandla om indexklausuler som skydd mot fluktuationer i stålpriset.
(157)
För att skydda sig mot valutarisker avser varvet att införa den behövliga infrastrukturen efter identifiering av kostnader och intäkter som genererar valutarelaterad risk och definiera tillåtna exponeringsnivåer för risken. Riskhanteringssystemet i den gemensamma omstruktureringsplanen baserar sig på fyra huvudelement - beakta risken när varvets strategi fastställs (definition av risktolerans och riskkontroll), justera organisationsstrukturen, använda informationsteknik och införa olika metoder för att minimera risken (naturlig hedging, indexklausuler i kontrakt och inköp av finansiella produkter såsom valutaoptioner och terminer). I den gemensamma omstruktureringsplanen från september beskrivs de föreslagna valutasäkringsmetoderna i närmare detalj. Planen innehåller tre säkringsinstrument som varvet bör använda, en kvantifiering av orderbokens exponering för valutarisker fram till 2012 och en uppskattning av kostnaderna för dessa säkringsinstrument på den grunden. På grundval av planen kontaktade ISD Polska ett antal banker och dessa begärde tillgång till en lämplig säkringsstrategi för att kunna sammanställa säkringsanbud. Enligt planen skulle denna strategi utarbetas under de sex första månaderna av omstruktureringen.
(158)
Inom området produktion är målet att lösa problemet med ineffektiv logistik vid Gdansk-varvet och flaskhalsarna vid Gdynia-varvet. Enligt planen föreslås en uppdelning av arbetet mellan de två anläggningarna och ett nytt materialflödesschema.
(159)
I fråga om inköp och hantering av material är det främsta målet att få ned kostnaderna. Omstruktureringsåtgärderna omfattar t.ex. materialinköp på grundval av minst tre anbud, inköpssamarbete med Huta Częstochowa och lagerhantering.
(160)
Varvet planerar att anställa och utbilda kvalificerade arbetstagare och modernisera och utöka användningen av IT-teknik.
(161)
I fråga om personalpolitiken är målet att lösa problemet med hög omsättning och hög frånvaro. ISD Polska planerar att samarbeta med en lokal rekryteringsbyrå. På intern nivå omfattar planen system för karriärutveckling, införandet av incitamentsrelaterade betalningar (övertidshantering, utvärdering av anställda, frånvarokontroller och betalning enligt utfört arbete, punktlighet och kvaliteten på utfört arbete) och utveckling av en företagsidentitet. Enligt planen måste personalstyrkan minskas från det nuvarande antalet på 8 137 personer (2 651 vid Gdansk-varvet, 4 238 vid Gdynia-varvet och 1 248 vid Gdynia-varvets dotterbolag) till mellan 5 000 och 5 395 personer. Enligt den gemensamma omstruktureringsplanen från september kommer uppsägningarna att ske gradvis från 2009 till 2012. Den uppdaterade planen innehåller en kalkyl av personalomstruktureringens kostnader och verkningar.
(162)
Slutligen, i fråga om designverksamheten anges i planen att arbetet vid designavdelningen bör rationaliseras och vara närmare kopplat till produktionsprocessen.
(163)
Planen innehåller en kort allmän beskrivning av vad man vill uppnå med dessa organisatoriska omstruktureringsåtgärder. Enligt planen kommer den resulterande produktivitetsförbättringen att uppgå till cirka 12 mantimmar per kbt (23).
c) Finansiell omstrukturering
(164)
I fråga om finansiell omstrukturering anges i planen att det statliga stöd som anmäldes till kommissionen under den formella granskningens gång (se avsnitt 9 nedan) kommer att genomföras. Planen innehåller också ett kapitaltillskott från staten på 385 miljoner zloty för att täcka offentligrättsliga fordringar och ett antagande om att vissa offentligrättsliga fordringar (särskilt skulder till socialförsäkringsbyrån ZUS) kommer att kunna återbetalas som delbetalningar och vara återbetalda senast 2018 (de offentligrättsliga skulderna har ett nominellt värde på 418,8 miljoner zloty (24), att staten injicerar ett kapital på 250 miljoner zloty för att täcka förväntade förluster för 2008 och att ytterligare 200 miljoner zloty fås från industriutvecklingsbyrån för att finansiera rörelsekapital och slutligen, att staten tar över en potentiell fordran på 308 miljoner zloty som hör samman med pågående tvistemål rörande Gdansk-varvets skatteskulder.
(165)
Enligt planen kommer cirka 712 miljoner zloty av omstruktureringskostnaderna att finansieras från företagets framtida kassaflöden.
d) Kostnaderna för omstrukturering och det egna bidraget
(166)
Enligt den gemensamma omstruktureringsplanen uppgår Gdynia-varvets omstruktureringskostnader hittills till 936 702 419 zloty, inklusive investeringskostnader på 98 miljoner och skuldsanering på 365 miljoner zloty (25). Enligt den gemensamma omstruktureringsplanen har omstruktureringen vid Gdansk-varvet kostat 311 533 500 zloty, inklusive t.ex. investeringskostnader på 23 miljoner zloty och skuldsanering på 48 miljoner zloty (26). I den gemensamma omstruktureringsplanen från september ingår inga ändringar av tidigare kostnader men däremot ändringar av de förutspådda omstruktureringskostnaderna för de sammanslagna varven. Kostnaderna omfattar investeringskostnader på 552 miljoner zloty, återbetalning av offentligrättsliga skulder på 892 miljoner zloty (27), återbetalning av kommersiella skulder på 889 miljoner zloty, täckning av förväntade förluster för 2008 på 250 miljoner zloty (28), återbetalning av potentiella fordringar på 308 miljoner zloty i samband med pågående tvistemål rörande Gdansk-varvets skatteskulder, kostnaderna för rivning av överflödiga produktionstillgångar (slipar) på 42,8 miljoner zloty och kostnader för omstrukturering av personalen på 69 miljoner zloty. De förväntade kostnaderna uppgår till totalt 3 miljarder zloty.
(167)
Vid mötet den 30 september föreslog de polska myndigheterna att man vid utvärdering av storleken på det egna bidraget till omstruktureringskostnaderna inte räknar med det faktiska driftsstöd som tidigare har beviljats till varven. De polska myndigheterna föreslog att kommissionen i sin bedömning beaktar de omstruktureringskostnader som uppstod vid tidpunkten då investeraren tog över varvet. ISD Polska blev största aktieinnehavare i Gdansk-varvet den 28 november 2008 och de polska myndigheterna hävdar att omstruktureringskostnaderna som uppstått vid varvet efter det uppgår till 62,5 miljoner zloty. Utifrån att ISD Polska ännu inte äger aktier i Gdynia-varvet bör omstruktureringskostnader som tidigare har uppstått för det varvet inte beaktas. Det betyder att de omstruktureringskostnader som Polen föreslog vid mötet den 30 september skulle uppgå till 3,065 miljarder zloty.
(168)
ISD Polska vidhåller att varvets och aktieägarnas eget bidrag till omstruktureringskostnaderna motsvarar det som anges i tabell 1 b nedan, och motsvarar förslagen enligt den gemensamma omstruktureringsplanen från september.
Tabell 1 b
Eget bidrag till omstruktureringskostnaderna enligt den gemensamma omstruktureringsplanen
(i zloty)
Hävdat tidigare eget bidrag
1.
Gdynia-varvets försäljning av tillgångar
3 783 515
2.
Byte av skuld mot aktier (anställda och privata fordringsägare)
70 740 000
3.
Gdynia-varvets försäljning av finansiella tillgångar mellan den 1 maj 2004 och den 24 juni 2008
72 797 423
4.
Uthyrning av produktionstillgångar - Gdynia
8 335 000
5.
Investeringskostnader 2004-2007 - Gdynia
98 044 000
6.
ISD:s köp av aktier
35 875 059
7.
Investeringskostnader 2004-2007 - Gdansk
22 238 900
8.
Uthyrning av produktionstillgångar - Gdansk
14 700 000
9.
Omstruktureringslån från Bank Nord/LB
20 000 000
10.
Lån från ISD
2 000 000
Hävdat framtida eget bidrag
11.
Kapitalökning från ISD
305 000 000
12.
Kapitalökning från ISD
100 000 000
13.
Försäljning av tillgångar
240 000 000
14.
Lån för rörelsekapital
280 000 000
15.
Investeringslån för produktion annan än skeppsbyggnad
185 000 000
16.
Rörelsekapitallån för produktion annan än skeppsbyggnad
45 000 000
17.
Inköp av aktier från industriutvecklingsbyrån (29)
69 560 400
(169)
Enligt de förklaringar som Polen har lämnat om den gemensamma omstruktureringsplanen från den 7 juli 2008 och den gemensamma omstruktureringsplanen från september är de externa finansieringskällor som förtecknas under punkterna 14-16 för närvarande inte kända.
(170)
ISD Polska förväntar sig att få ett rörelsekapitallån på 280 miljoner zloty år 2012 och bedömer detta antagande som realistiskt med tanke på det gynnsamma förhållandet mellan skuld och EBITDA (resultat före räntor, skatt, avskrivningar och amorteringar) som förväntas för 2012.
(171)
Vad gäller lån för produktion annan än skeppsbyggnad (vindkraftverk, punkterna 15-16), avser ISD Polska att etablera ett särskilt dotterbolag till de sammanslagna varven för produktionen av vindkraftverk och förväntar sig att denna verksamhet attraherar utomstående kapital. Den gemensamma omstruktureringsplanen från september innehåller ytterligare information om investeringslånet för vindkraftverksprojektet (punkt 15). Den inbegriper en sammanfattning av vindkraftverksprojektet för översändning till flera banker för övervägande. Två intresseförklaringar rörande detta projekt, från Kredyt Bank (KBC) och Fortis Bank av den 4 augusti respektive den 4 september 2008, fanns bifogade till omstruktureringsplanen. Fortis Bank hävdar att det är allmänt känt att den är intresserad i projekt som gäller förnybar energi. Den konstaterar att ISD:s vindkraftverksprojekt verkar vara mycket intressant och att den välkomnar närmare diskussioner om särskilda frågor. Kredyt Bank bekräftar att den är intresserad av att finansiera projekt rörande förnybar energi. Banken lämnar en förteckning över de analyser som måste genomföras innan banken tar upp en låneansökan för prövning - en utvärdering av affärsplanen och den finansiella modellen baserad på faktiska antaganden som speglar marknadslagarna, en utvärdering av projektets lönsamhet och dess känslighet för faktorer såsom materialpriser och valutakurser, en utvärdering av befintliga leveranskontrakt och resultatet av pågående administrativa förfaranden rörande rättslig status för den mark på vilken projektet är avsett att genomföras.
(172)
Genom en skrivelse av den 8 juli 2008 lämnade Polen en förteckning över finansiella tillgångar och produktionstillgångar som ISD Polska avsåg att sälja för att få in intäkter på 189 miljoner zloty. I den gemensamma omstruktureringsplanen från september korrigeras denna siffra till 240 miljoner zloty. Den största skillnaden ligger i uppskattningen av huvudkomponenten i avyttringarna, nämligen försäljningen av mark som för närvarande upptas av de tre sliparna vid Gdansk-varvet. I omstruktureringsplanen från juni görs en uppskattning av nettointäkten från försäljningen (försäljningspris minus kostnaderna för att förbereda marken för försäljning), medan det i septemberplanen görs en uppskattning av det nominella värdet för intäkterna från försäljningen och förberedelserna av marken införlivas i uppskattningen av omstruktureringskostnaderna. En oberoende utvärdering av marken fanns bifogad till septemberplanen. Enligt denna utvärdering anges inte markens aktuella marknadspris utan en uppskattning av markens värde för en investerare som köper den för utvecklingsändamål (bostäder, kontorsbyggnader).
(173)
Polen förklarade att sliparna vid Gdansk-varvet och den omgivande marken för närvarande ägs av företaget Synergia 99. Gdynia-varvet är en av aktieägarna i Synergia och har enligt aktieägaravtalet rätt att förvärva sliparna och omgivande mark om Synergia avvecklas. Enligt informationen från Polen är uppdelningen av Synergias tillgångar mellan aktieägarna beroende av förloppet för pågående administrativa förfaranden för att fastställa gränserna för hamnen i Gdansk.
(174)
Enligt den gemensamma omstruktureringsplanen från september berör de pågående administrativa förfarandena inte marken vid sliparna, och det finns ett intygande från Synergia 99 av den 28 augusti 2008 om att företaget kommer att anhålla om att de behöriga myndigheterna utesluter marken som sliparna är belägna på från hamnområdet.
(175)
I septemberplanen redogörs också för arrangemangen för avvecklingen av Synergia 99 enligt det som företagets aktieägare har avtalat. Avvecklingen kommer att ske i två faser. Vid den första fasen delas Synergia 99 upp i två företag som vart för sig tar över öronmärkta tillgångar från Synergia 99, och vid den andra fasen blir Gdynia-varvet enda ägare av företaget som har förvärvat marken där sliparna är belägna. Enligt planen ska den första fasen genomföras vid ett möte mellan Synergias aktieägare den 15 oktober 2008. Den planerade uppdelningen är dock beroende av hur hamngränserna ändras. Aktieägaravtalet om arrangemangen för att avveckla Synergia 99 är tidsbegränsat.
(176)
Enligt Gdynia-varvets balansräkning uppgår varvets innehav i Synergia 99 till 40 miljoner zloty. Enligt gemensamma omstruktureringsplanen från september (30) bekräftade styrelsen för Synergia 99 att det nominella värdet på Synergias tillgångar, som utgör grunden för aktieägaravtalet om uppdelningen av tillgångarna om företaget avvecklas, uppgår till […] (31) miljoner euro och att detta belopp enligt styrelsen återspeglar marknadsvärdet. Enligt styrelsens utlåtande till aktieägarna hade en oberoende sakkunnig bekräftat att marknadsvärdet för marken som sliparna är belägna på vid den tidpunkten uppgick till […] miljoner zloty.
e) Finansiella prognoser
(177)
Den gemensamma omstruktureringsplanen från september innehåller reviderade finansiella prognoser. De baserar sig på vissa antaganden rörande inflation (tre månaders WIBOR), valutakursen mellan US-dollar och zloty och materialkostnaderna, som i sin tur baserar sig på uppskattningar gjorda av utomstående sakkunniga. Valutakursen mellan zloty och US-dollar fastställdes i juni till 2,254 för 2008 och 2,32 för 2009, medan valutakursen i septemberplanen på grundval av ett utomstående utlåtande (32) fastställdes till 2,32 för hela omstruktureringsperioden. Stålpriset som i juni fastställdes till 1 381 US-dollar per ton för 2008, gick ned till 1 211 US-dollar per ton för 2011 och steg igen till 1 359 US-dollar per ton för 2014. Septemberplanen bygger på högre stålpriser (1 539 US-dollar per ton för 2009, 1 350 US-dollar per ton för 2011 och 1 516 US-dollar per ton för 2014). I den gemensamma omstruktureringsplanen från juni förutsågs att lönerna skulle öka med 7,6 % för 2009, 7 % för 2010, 6 % för 2011 och cirka 5 % efter 2012. I septemberplanen förutspås mindre ökningar, som är 5,8 % för 2009, 5 % för 2010, 4 % för 2011 och 2012 och 3 % per år efter 2012 (33). I juniplanen förutspås en inflation på cirka 2,2 %. Enligt septemberplanen kommer inflationen att vara högre, med början från 3,4 % för 2009 (34) för att sedan gradvis minska (till 2,5-2,6 % efter 2012) (35).
(178)
Den främsta ändringen av de finansiella prognoserna i septemberplanen jämfört med juniplanen gäller intäkterna från försäljning av fartyg och verksamhet utanför skeppsbyggnad. I septemberplanen förutspås särskilt väsentligt högre priser för biltransportfartyg, en av de två huvudprodukterna, och denna ändring har kraftig inverkan på prognoserna för resultaträkningen.
(179)
Prognosen för den konsoliderade resultaträkningen för verksamhet inom och utanför skeppsbyggnad visar enligt septemberplanen positiva vinstmarginaler från och med 2009 (4,1 % för 2009, 3,1 % för 2010, 7,4 % för 2011 och 6,4 % vid omstruktureringsperiodens slut 2012). Vinstmarginalerna förutspås gå ned till 4,3 % för 2014 (nedgång på marknaden) för att sedan gradvis gå upp till 7,7 % 2017.
(180)
Den gemensamma omstruktureringsplanen från juni innehöll en sammanfattning av en känslighetsanalys rörande verkningarna av vissa ändringar i de viktigaste underliggande antagandena om EBITDA och ackumulerad vinst under en tioårsperiod. Särskilt analyseras verkningarna av en uppskrivning med ytterligare 5 groszy för zlotyn och en ytterligare ökning av stålpriser och löner med 5 %. I den gemensamma omstruktureringsplanen från september ingår en ny och utförligare känslighetsanalys som särskilt visar inverkan av en uppskrivning på 5 % av zloty mot US-dollar. I den gemensamma omstruktureringsplanen från september antas att Polen inför euron som valuta år 2013, och därefter påverkas varvets verksamhet inte av fluktuationer i växelkursen mellan zloty och US-dollar. Den nya känslighetsanalysen visar verkningarna av en nedskrivning på 5 % av US-dollar mot euro under 2013-2017 (dvs. efter det att Polen antas ha infört euro).
(181)
Enligt de finansiella prognoserna i juniplanen kommer odiskonterad återbetalning (oavsett pengarnas föränderliga värde över tiden) inte att nås förrän under det elfte verksamhetsåret, dvs. 2019. I denna beräkning beaktades endast investerarens ekonomiska åtagande (440 miljoner zloty), vilket betyder att det ackumulerade kassaflödet för den granskade perioden endast jämförs med kapitaltillskottet från investeraren, utan beaktande av det faktum att staten förväntas göra ett betydande kapitaltillskott först. Enligt planen kommer cirka 712 miljoner zloty av omstruktureringskostnaderna att finansieras från företagets framtida kassaflöden.
(182)
Den gemensamma omstruktureringsplanen från september innehåller en diskonterad beräkning för återbetalningsperioden som uppgår till tio år. Enligt planen antas också att en stor del av omstruktureringskostnaderna (712 miljoner zloty) (36) kommer att täckas av framtida kassaflöden.
7. PSC:S OMSTRUKTURERINGSPLAN
(183)
PSC etablerades i Polen år 2007 i syfte att förvärva Gdynia-varvet. PSC tillhör två företag, Marine Co och Maritim Shipyard, som kontrolleras av den polska affärsmannen Janusz Baran. De två företagen har varit verksamma sedan 1990-talet i Gdynia, Gdansk och Szczecin inom skepps- och båtbyggnad och som underleverantör för större varv, främst i Tyskland, Norge, Nederländerna och Frankrike, till vilka företagen har levererat block och sektioner och tillhandahållit tjänster. Gruppen har som helhet 1 500 anställda.
a) Försäljningsstrategi
(184)
I fråga om marknadsstrategi utgår planen från att företaget koncentrerar sig på containerfartyg, biltransportfartyg och gastankfartyg och att upp till tio PSV-fartyg tillverkas per år. Likaså antas att varvet i framtiden kommer att tillverka tolv fartyg per år, vilket motsvarar varvets kapacitet efter stängningen av den mindre dockan. I avsnittet om framtida tillverkning antas att antalet tillverkade fartyg kommer att öka (från 6 under 2008 till 12 under 2009, 17 under 2010 och 21 under 2012). Enligt den bifogade finansiella modellen, som tydligen har använts som grund för uppskattning av de finansiella prognoserna, antas också att tillverkningen kommer att öka till 21 fartyg under 2012.
(185)
Enligt planen förutspås också diversifiering av verksamheten och uppförandet av en containerterminal inom varvets aktuella gränser. Enligt planen skulle varvet efter kapacitetsminskningen ha en oanvänd kustremsa där man kunde uppföra en containerterminal med kapacitet för 150 000 TEU-enheter per år.
b) Industriell och operationell omstrukturering
(186)
De huvudsakliga omstruktureringsåtgärder som föreslås är industriell omstrukturering via ett investeringsprogram för ökning av produktiviteten, minskning av kostnaderna och förkortning av produktionscykeln. Den uppskattade kostnaden för investeringsprogrammet för skeppsbyggnad uppgår till 80 625 000 euro. Det finns även 50 miljoner zloty (cirka 15 miljoner euro) avsatta för investering i en containerterminal. Detta innebär att de totala investeringskostnaderna uppgår till 95,6 miljoner euro. Enligt en annan del av omstruktureringsplanen uppskattas dock de totala investeringarna till 131 miljoner euro (443 miljoner zloty). Skillnaden mellan dessa två uppskattningar förklaras inte i planen. Enligt planen bör genomförandet av dessa åtgärder sänka kostnaderna per fartyg med 25 % över den berörda femårsperioden.
(187)
I planen anges också införandet av ett integrerat IT-system för hantering av alla områden av varvets verksamhet - design, leveranser, lager, stålbearbetning, planering, produktionsövervakning och redovisning.
(188)
Enligt planen kommer den aktuella personalstyrkan att bibehållas eller minskas med 650 personer. Det framgår inte klart vilka faktorer som kan inverka på valet av det ena eller det andra alternativet. Enligt planen kommer ett incitamentsbaserat ersättningssystem att genomföras.
(189)
I fråga om ett av varvets största problem - utsattheten för valutafluktuationer och stigande stålpriser - föreslås i planen indexklausuler för kontrakten och s.k. naturlig hedging (kostnaderna betalas i samma valuta som intäkterna).
(190)
Planen utgår också från att fartygsfinansieringen säkras genom förskottsbetalningar som garanteras av exportkreditorganet för en premie som är förmånligare än den normala premien för företag med sund ekonomi, och överbryggningslån som garanteras av staten.
c) Finansiell omstrukturering
(191)
I fråga om finansiell omstrukturering utgår planen från att befintliga kontrakt kommer att omförhandlas för att minska förväntade förluster. Enligt planen leder omstruktureringen till en prishöjning på 30 % (till den nivå som råder på marknaden) och genererar tilläggsintäkter på 100 miljoner US-dollar.
(192)
För att planen ska kunna genomföras måste staten bevilja ytterligare stöd i form av ett kapitaltillskott på 515 miljoner zloty, avskriva och sanera offentligrättsliga skulder till ett belopp på totalt 497 miljoner zloty och täcka varvets alla andra ackumulerade eller potentiella skulder (såsom framtida förluster på befintliga kontrakt eller tvistemål). Till slut anmodar investeraren staten att säkerställa att produktionen under omstruktureringsperioden garanteras av exportkreditorganet för en premie som är förmånligare än den normala premien för företag med sund ekonomi och att staten lämnar garantier för rörelsekapital till ett belopp på 297 miljoner zloty.
d) Eget bidrag
(193)
I fråga om det egna bidraget utgår planen från ett kapitaltillskott från investeraren på 500 miljoner zloty för att finansiera investeringarna och täcka förväntade förluster på befintliga kontrakt. Enligt planen föreslås att det egna bidraget till omstruktureringsprocessen också inbegriper intäkterna på 50 miljoner zloty från den planerade försäljningen av tillgångar och intäkter från försäljning av tillgångar som gjordes efter anslutningen (124,5 miljoner zloty). Detta skulle öka det egna bidraget till 675 miljoner zloty. I omstruktureringsplanen anger investeraren dock ett eget bidrag som endast uppgår till 475 miljoner zloty.
e) Finansiella prognoser
(194)
De finansiella prognoserna baserar sig på en stabil valutakurs på 3,46 zloty per euro och 2,2 zloty per US-dollar. Prognoserna baserar sig på antagandet om att antalet byggda fartyg ökar till 21 under 2012 och att investeraren faktiskt planerar att öka skeppsbyggnadsverksamheten vid varvet. Försäljningen förväntas uppgå till 1,2 miljarder zloty under 2008 och förväntas öka kontinuerligt och nå upp till 2,6 miljarder zloty fram till 2012 (en ökning med 116 % jämfört med 2008).
8. KOMPENSATIONSÅTGÄRDER
(195)
Kommissionen antog, i samarbete med sin externa konsult och varvet, nedan beskrivna metod för utvärdering av den kapacitetsminskning som Polen hade föreslagit som kompensationsåtgärd.
(196)
För att kompensationsåtgärderna ska vara effektiva måste kapacitetsminskningen vara tillräcklig för att säkerställa att varvets framtida kapacitet efter omstruktureringen är lägre än för närvarande.
(197)
Kommissionen gjorde först en bedömning av varvets aktuella tekniska kapacitet och konstaterade att monteringen av fartyg i dockorna utgjorde en av flaskhalsarna i varvets produktionsprocess men att detta problem inte enkelt kan lösas genom outsourcing. Enligt den metod som kommissionen använde och som varken de polska myndigheterna eller varvet hade några invändningar mot, beräknas kapaciteten utifrån monteringstiden i dockan och ett typiskt urval fartyg (eftersom montering av fartyg med olika kbt-värden kan ta lika lång tid).
(198)
Den aktuella kapaciteten anges enligt den tid det i verkligheten tar att montera ett fartyg (av en viss typ) i dockorna. Denna tidsåtgång bör återspegla alla aktuella brister i produktionsprocessen, t.ex. låg produktivitet, flaskhalsar, föråldrade tillgångar, ineffektiva produktionsflöden och problem med arbetskraften. De finansiella begränsningar som påverkar varvet till följd av varvets svåra finansiella situation är den enda faktor som kan användas för att justera monteringstiden. Oregelbunden eller bristande tillgång till rörelsekapital kan leda till allvarliga störningar i produktionsprocessen. Eftersom denna faktor är extern och kännetecknar alla företag i finansiella svårigheter och faktorn inte är kopplad till ineffektivitet från själva företagets sida, utgick kommissionen från att varvets faktiska prestanda kunde justeras genom ett antagande om att det finns enkel tillgång till rörelsekapital.
(199)
I uppskattningen av den framtida kapaciteten beaktas den tid som sannolikt krävs för montering av ett fartyg (av en viss typ) i dockan, med antagandet om att varvets produktivitet kan jämföras med ett riktmärke som har satts av andra konkurrenskraftiga varv i Europa. Med andra ord behöver man beakta verkningarna av den nödvändiga moderniseringen av anläggningarna och införandet av optimala arbetsförhållanden (organisation, material, personalstyrka).
(200)
Modernisering kan inte undvikas om varvet vill återställa sin långsiktiga lönsamhet. Den tillhörande produktivitetsökningen skulle ge varvet möjlighet att minska insatserna och öka produktionstakten. När olika aspekter av produktionen förbättras kommer kapaciteten, dvs. förmågan att bygga ett visst antal fartyg, att öka. Det bör därför noteras att nedläggningen av vissa anläggningar, t.ex. den föreslagna nedläggningen av SD I-torrdockan vid Gdynia-varvet, helt och hållet kan uppvägas av kapacitetsökningen vid den kvarblivande dockan. För att kompensationsåtgärderna ska tjäna sitt ändamål måste kapacitetsminskningen vara sådan att varvets kapacitet efter avslutad omstrukturering, dvs. efter investeringar och produktivitetsökningar, är lägre än för närvarande. Endast på så sätt kan man samtidigt nå målet med långsiktig lönsamhet (vilket kräver ökad produktivitet) och målet med att snedvridningen av konkurrensen begränsas till ett minimum.
(201)
För att säkerställa att aktuell och framtida kapacitet beräknas enligt samma metod, bör samma produktblandning (samma typer av fartyg) användas som grund. Alternativt kan man använda ett ”genomsnittsfartyg” (ett fartyg med genomsnittligt kbt enligt varvets orderbok).
(202)
Ursprungligen angav Gdynia-varvet att det hade en teknisk kapacitet på 540 000 kbt. Efter att den ovan nämnda metoden hade förtydligats och överenskommits mellan kommissionen och Gdynia-varvet angav varvet att de tekniska antagandena för beräkning av varvets aktuella kapacitet, med borträkning av de finansiella begränsningarna, bestod av en dockningscykel på tre månader med parallell montering av upp till tre fartyg i olika skeden av färdigställande (delvis användning av semi-tandem-metoden i den större SD II-dockan), vilket ger en kapacitet på upp till fjorton fartyg per år. Det hypotetiska urvalet var typiskt för varvet, vilket bekräftades av den befintliga orderboken och den försäljningsstrategi som lades fram i omstruktureringsplanen från 2006. Med ett genomsnittligt kbt-värde på 27 000 per fartyg uppskattades den aktuella kapaciteten utan finansiella begränsningar till 378 000 kbt.
(203)
För undersökning av hur de befintliga finansiella begränsningarna inverkade på produktionsprocessen (t.ex. hur många veckor/månader längre produktionscykeln är till följd av fördröjningar i materialförsörjning på grund av bristen på rörelsekapital) och för bedömning av huruvida begränsningarnas inverkan har över- eller underskattats, jämförde kommissionen denna siffra med det bästa resultatet under de senaste åren (12 fartyg med totalt 272 000 kbt under 2002). För det första noterade kommissionen att diskrepansen mellan det bästa resultatet under 2002 och den aktuella tekniska kapaciteten delvis berodde på skillnader i orderböckerna. Varvets aktuella tillverkning gällde fartyg med ett högre kbt-värde. Om varvet hade tillverkat fartyg med ett genomsnittligt kbt-värde på 27 000 under 2002 skulle varvets totala tillverkning ha varit 324 000 kbt. Den återstående skillnaden kan tillskrivas de finansiella begränsningarnas inverkan på produktionsprocessen och den motsvarar cirka två fartyg med ett genomsnittligt kbt-värde, dvs. en skillnad på 14 % som kommissionen anser vara ett rimligt antagande.
(204)
Vad beträffar den framtida kapaciteten och under antagandet att båda dockorna används, förklarade varvet att den större SD II-dockan endast kan användas för parallell konstruktion och för semi-tandem-metoden där upp till fyra skrov i olika faser av färdigställande kan konstrueras parallellt. På detta sätt skulle varvet kunna bygga 18 fartyg, utifrån en dockningscykel på tre månader (37). Utifrån ett genomsnittligt kbt-värde på 27 000 per fartyg skulle varvets framtida kapacitet med båda dockorna vara 486 000 kbt. Varvets framtida kapacitet efter nedläggning av den mindre SD I-dockan skulle vara 12 fartyg eller 324 000 kbt, utifrån ett genomsnittligt kbt-värde på 27 000.
(205)
På grundval av dessa siffror konstaterade kommissionen att kapacitetsminskningen efter nedläggning av den mindre SD I-dockan skulle motsvara cirka 14 %. Med beaktande av att varvet i fortsättningen endast skulle ha kvar en enda sjösättningsanläggning, torrdockan SD II, och då varvet med hjälp av en utförlig nollresultatanalys visade att all reduktion av kapaciteten för SD II-torrdockan utöver nedläggningen av SD I-dockan skulle äventyra varvets långsiktiga lönsamhet, slöt kommissionen preliminärt sig till att den nedläggning av SD I-dockan som Polen hade föreslagit skulle vara en tillräcklig kompensationsåtgärd.
(206)
ISD Polskas gemensamma omstruktureringsplan innehöll förslag till en alternativ uppsättning kompensationsåtgärder mot bakgrund av den valda affärsstrategin. Planens kompensationsåtgärder inom ramen för granskningen av statligt stöd till Gdansk-varvet och Gdynia-varvet omfattar nedläggningen av tre slipar vid Gdansk-varvet fram till den 31 december 2008 i den mån det är tekniskt, organisatoriskt och rättsligt möjligt att överföra befintlig produktion vid Gdansk-varvet till den mindre dockan vid Gdynia-varvet. Vid mötet den 8 juli 2008 antog ISD Polska att arbetet med att utrusta den mindre dockan vid Gdynia-varvet inte gör det möjligt att lägga ned sliparna före andra halvan 2009. I gemensamma omstruktureringsplanen från september föreslås att nedläggningen av de två sliparna skjuts upp fram till juni 2009 och nedläggningen av den tredje slipen till oktober 2009 (38). Dessutom begränsas varvets kapacitet till 400 000 kbt per år för en period på tio år från Polens anslutning till Europeiska unionen, dvs. fram till 2014.
(207)
Vid mötet den 30 september underrättade ISD Polska kommissionen om att ISD Polska som en ytterligare kompensationsåtgärd kunde minska sin produktion med ytterligare 360 000 kbt per år för en tioårsperiod från tidpunkten då sliparna läggs ned. Likaså konstaterade ISD Polska att sliparna kunde läggas ned tidigare än vad som anges i omstruktureringsplanen av den 12 september, dvs. sliparna B3 och B5 kunde läggas ned i slutet av april 2009 och slip B1 i slutet av augusti 2009.
(208)
Enligt PSC:s omstruktureringsplan säljs den mindre dockan i början av 2009. Den förväntade intäkten på 170 miljoner zloty ger en ökning av varvets rörelsekapital.
9. STATLIGT STÖD BEVILJAT TILL GDYNIA-VARVET (LÄGET I JUNI 2008)
(209)
Enligt de polska myndigheterna har Gdynia-varvet sedan den 1 maj 2004 mottagit statligt stöd enligt det som anges i tabellerna 1-4.
(210)
I tabell 1 visas det stöd som har beviljats mellan den 1 maj 2004, datumet för Polens anslutning till EU, och den 30 juni 2007. Polen anmälde dessa åtgärder genom en skrivelse av den 13 juli 2007. Vissa av dessa åtgärder beskrivs i del B i bilaga I till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande.
(211)
Polen lämnade tilläggsredogörelser rörande omstruktureringen av skulder enligt kapitel 5a. De polska myndigheterna konstaterade att varvet gjorde en överföring till Operator (39) av tillgångar för ett värde på minst 45 % av de överförda fordringarna (40). Enligt Polen motsvarar stödinslaget därför 55 % av det nominella värdet av de fordringar som överförts till Operator. Det nominella värdet anges i tabell 1 nedan.
(212)
Lånen i tabell 1 med statsgaranti beviljades med en räntesats som motsvarade 1 månads LIBOR + 100 räntepunkter och vid tidpunkten då garantierna lämnades uppskattade de polska myndigheterna sannolikheten för betalningsförsummelse till 60-70 %. Statsgarantierna beviljades mot säkerhet i form av en växel som överläts in blanco utfärdad av varvet och en notariell handling genom vilken varvet godtog indrivning av varvets tillgångar upp till 120 % av garantins värde. Staten tog ut en premie som motsvarade 0,4 % av det garanterade beloppet.
(213)
I tabell 1 finns också lån som beviljats av Korporacja Polskie Stocznie (nedan kallat KPS) för finansiering av varvets behov av rörelsekapital. Polen hävdar i sina framlägganden av den 11 juli 2007 och den 9 januari 2008 att dessa lån inte utgör statligt stöd eftersom den uppburna räntan motsvarade riskbedömningen för det särskilda projekt för vilket lånen ansöktes.
(214)
För lånen beviljade 2005-2007 debiterade KPS en ränta som varierade från 9,6 % till 13,46 %, med en genomsnittlig fast räntesats på 10,64 %. Därutöver debiterade KPS en engångsavgift på mellan 0,1 % och 0,4 %. Enligt de polska myndigheterna krävde KPS säkerhet i form av godkännande av indrivning, ett avtal om överlåtelse av fordringar, en växel, en revers eller pantförskrivning av tillgångar (41).
(215)
KPS grundades 2004 som ett helägt dotterbolag till industriutvecklingsbyrån för att agera som riskkapitalfond för byrån. KPS var ursprungligen avsett att delta i konsolideringen av de tre största varven i Polen, men projektet övergavs 2006. Enligt information från Polen 2006 (42) skulle KPS finansieras genom ett kapitaltillskott från industriutvecklingsbyrån, ett bidrag in natura (aktier i utomstående företag) från byrån och ett revolverande banklån som garanterades av byrån, som var särskilt öronmärkt som finansiellt stöd till varven. Enligt den polska regeringens webbplats skulle KPS även stödja varvsverksamheten i Polen genom emittering av obligationer som helt och hållet garanterades av industriutvecklingsbyrån. I dokumentet om en strategi för varvssektorn i Polen 2006-2010 (43) bekräftas att KPS skulle generera medel genom att utfärda skuldebrev till ett värde på omkring 100 miljoner US-dollar, som säkrades genom de tillgångar som var öronmärkta för omstruktureringen av varvsindustrin i form av medel som överfördes från staten till industriutvecklingsbyrån.
(216)
I tabell 2 visas de åtgärder som kommissionen underrättades om efter den 13 juli 2007 genom skrivelser av den 6 december 2007 och den 12 februari 2008. Åtgärderna bestod av två lån från industriutvecklingsbyrån för att finansiera rörelsekapital (löner och kommersiella skulder). I tabell 2 visas också ett lån som KPS beviljat enligt sitt beslut nr 02/11/2007, som kommissionen underrättades om genom en skrivelse av den 9 januari 2008 (44) men kommissionen har inga närmare uppgifter om lånebelopp eller lånetid. KPS debiterade en ränta på 10,5 % och en engångsavgift på 0,1 %.
(217)
Mot bakgrund av varvets svåra finansiella situation kan kommissionen inte utesluta att ytterligare statligt stöd av liknande karaktär har beviljats till förmån för Gdynia-varvet.
(218)
I tabell 3 visas Gdynia-varvets utestående offentligrättsliga skulder den 30 september 2007. Polen lämnade denna information den 9 januari 2008. I samma skrivelse bekräftade Polen att Gdynia-varvet inte hade skött sina offentligrättsliga skulder regelbundet. Varvet hade återbetalat sina skulder till socialförsäkringsbyrån (ZUS) i den mån det var möjligt i den finansiella situation som varvet befann sig i när skulderna förföll till betalning.
(219)
Enligt bilaga 1 till skrivelsen från Polen av den 9 januari 2008 uppgick de utestående skulderna till relevanta offentliga organ den 1 maj 2004 till cirka 254 miljoner zloty. Mellan den 1 maj 2005 och den 30 september 2007 uppstod nya skulder på cirka 362 miljoner zloty. Under den tiden hade Gdynia-varvet de facto återbetalt cirka 194 miljoner zloty (45). Den 30 september 2007 uppgick de utestående skulderna till cirka 423 miljoner zloty.
(220)
Gdynia-varvet planerade att återbetala minst en del av de utestående skulderna med hjälp av statens kapitaltillskott på 515 miljoner zloty, som i sin tur var beroende av ett kapitaltillskott från en privat investerare som hade valts inom ramen för den privatiseringsprocess som beskrivs ovan.
(221)
Efter Polens anslutning till EU mottog Gdynia-varvet stöd som enligt Polens bedömning ”hade beviljats för andra ändamål än för omstrukturering” (se tabell 4 nedan). Det handlade om statligt stöd på totalt 412 000 zloty för forskning och utveckling och för utbildning.
(222)
Gdynia-varvet har också mottagit stöd utöver det stöd som visas i tabellerna 1-4 nedan.
(223)
I sin skrivelse av den 11 juli 2007 (46) anmälde Polen ett antal åtgärder som betecknades som ”åtgärder som ska beviljas […] mellan den 1 juli 2007 och slutet av omstruktureringsprocessen”.
(224)
Kommissionen noterar framför allt att dessa åtgärder inbegriper en eventuell avskrivning av ränta som upplupit mellan den 1 juli 2003 och den 15 mars 2005 på offentligrättsliga skulder som omstrukturerats enligt kapitel 5a och som totalt uppgick till 6 905 304 zloty. Enligt Polen är frågan huruvida denna ränta ska avskrivas eller inte föremål för en dispyt mellan Gdynia-varvet och behöriga polska myndigheter vid de nationella domstolarna. Eftersom denna ränta hör samman med de huvudsakliga skulderna som har omstrukturerats enligt kapitel 5a och som visas i tabell 1 nedan anser kommissionen att avskrivningen av räntan också utgör statligt stöd upp till det fulla beloppet (47) och att den därför omfattas av detta beslut.
(225)
Kommissionen noterar också att tabellen innehåller flera åtgärder som innebär uppskov av betalningar eller avskrivning av offentligrättsliga skulder. Det är inte klart i hur stor utsträckning dessa åtgärder berör de offentligrättsliga skulder som förtecknas i bilaga 1 till skrivelsen från Polen av den 9 januari 2008 (som sammanfattas i tabell 3 nedan).
(226)
Det viktigaste är att Gdynia-varvet kunde utnyttja produktionsgarantier från exportkreditorganet (nedan kallade förskottsbetalningsgarantier eller exportkreditorganets garantier). Praktiskt taget all skeppsbyggnad från och med den 1 maj 2004 finansierades med stöd av dessa garantier. Mellan den 1 maj 2004 och den 12 juni 2008 mottog Gdynia-varvet totalt 108 garantier för ett totalvärde på 3 095 529 638 zloty för fartyg som byggdes vid Gdynia-varvet (inte Gdansk-varvet som tidigare var ett dotterbolag till Gdynia-varvet) (48). I sitt framläggande av den 11 juli 2007 underrättade Polen kommissionen om att exportkreditorganet skulle fortsätta bevilja garantier till Gdynia-varvet fram till slutet av 2008.
(227)
Ett gemensamt drag inom branschen är att varven i regel inte har tillräckligt med eget rörelsekapital för att konstruera fartyg och är beroende av finansiering utifrån, genom lån (s.k. produktionslån) eller förskottsbetalningar från redarna för finansiering av produktionen. Redarna betalar i regel 80 % av priset i form av förskottsbetalningar som betalas i takt med att vissa produktionssteg slutförs, och 20 % betalas vid leverans. Redarnas deltagande i finansieringen är därför avgörande. Exportkreditorganet beviljade garantier till Gdynia-varvet för att garantera förskottsbetalningarna från redarna mot risken för att varvet inte uppfyller sin skyldighet att leverera fartyget.
(228)
Flera framlägganden från Polen rörande funktionen hos exportkreditorganets garantisystem (49) tyder på att garantierna beviljades Gdynia-varvet på följande sätt. Först tecknas ett avtal med redaren som typiskt innehåller ett villkor om att varvet inom en viss tidsperiod ordnar garantier för finansiering av produktionen från exportkreditorganet. Exportkreditorganet intygar att det åtar sig att garantera finansieringen av hela fartyget genom att bevilja garantier för förskottsbetalningarna. Därefter aktiverar exportkreditorganet genom individuella avtal garantin för varje enskild förskottsbetalning (i regel fyra). Exportkreditorganets totala risk i det fallet att varvet inte uppfyller sin skyldighet att leverera fartyget uppgår i regel till 80 % av fartygets pris, dvs. totalbeloppet för förskottsbetalningarna från redaren. Denna totalrisk var känd när exportkreditorganet utfärdade sitt intyg om att garantera finansieringen från redaren. Garantin löpte ut vid leverans av fartyget.
(229)
Exportkreditorganets verksamhet omfattar olika områden (50) och verksamheten är i huvudsak uppdelad mellan kommersiell verksamhet och verksamhet som organet gör för statens del och som garanteras av staten. För den senare nämnda verksamheten hålls ett separat bankkonto i namnet ”Interes Narodowy”. Garantierna till Gdynia-varvet ingår i den del som i sin tur garanteras av staten.
(230)
Enligt information från Polen beviljade exportkreditorganet Gdynia-varvet garantier för förskottsbetalningar mot en avgift vars storlek varierade enligt garantibeloppet. Avgiften uppgår till 2 % per år för garantier som inte överskrider 35 miljoner zloty och 1 % per år för garantier över 35 miljoner zloty. Som säkerhet kräver exportkreditorganet överlåtelse av äganderätten till fartyget, fartyget under byggnation och byggnadsmaterialet. Samma villkor bör gälla för garantier som exportkreditorganet beviljar före slutet av omstruktureringsperioden, dvs. före 2012.
(231)
Till slut noterar kommissionen att Polen den 3 juni 2008 antog ett beslut om att bevilja Gdynia-varvet ett ytterligare kapitaltillskott på 515 miljoner zloty.
(232)
Tabellerna 1-4 och informationen ovan visar att Gdynia-varvet sedan den 1 maj 2004 har mottagit stöd till ett nominellt värde på 5 018 862 443 zloty (cirka 1 434 miljoner euro).
Tabell 1
Statligt stöd som beviljats Gdynia-varvet mellan den 1 maj 2004 och den 30 juni 2007, enligt information från de polska myndigheterna
Stöd nr
Beviljande myndighet
Stödinstrument
Rättslig grund
Besluts- eller avtalsnummer
Datum då stödet beviljades
Ikraftträdande
Period för vilken stödet beviljades
Stödets nominella värde
(i zloty)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Staten
Garanti - fartyg nr 8276/1
Lagen av den 8 maj 1997 om juridiska personer (polsk författningssamling 2003/174, punkt 1689, i sin ändrade lydelse)
Ministerdekret nr 198/2004 av den 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Fram till 30.3.2006
75 000 000,00
2.
Staten
Garanti - fartyg nr 8276/2
Ministerdekret nr 198/2004 av den 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Fram till 11.12.2006
75 000 000,00
3.
Staten
Garanti - fartyg nr 8245/1-4
Ministerdekret nr 213/2004 av den 7.9.2004
7.9.2004
17.9.2004
Fram till 27.2.2007
82 531 200,00
4.
Staten
Garanti - fartyg nr 8148/11 och 8184/14-17
Ministerdekret nr 222/2004 av den 21.9.2004
21.9.2004
1.10.2004
Fram till 15.1.2006
147 662 619,46
5.
Provinsen Pommern
Avskrivning
Lag av den 30.10.2002
Beslut nr UPP/11/3/2005 från ordförande för industriutvecklingsbyrån av den 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Engångs-avskrivning
600 568,04 (51)
6.
Statsfonden för rehabilitering av funktionshindrade personer
Avskrivning
Beslut nr UPP/11/3/2005 från ordförande för industriutvecklingsbyrån av den 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Engångs-avskrivning
5 331 071,54 (51)
7.
Provinsen Pommern
Avskrivning
Beslut nr UPP/11/3/2005 från ordförande för industriutvecklingsbyrån av den 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Engångs-avskrivning
2 414 962,11 (51)
8.
Socialförsäkrings-byrån ZUS
Avskrivning
Beslut nr UPP/11/3/2005 från ordförande för industriutvecklingsbyrån av den 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Engångs-avskrivning
23 048 186,93 (51)
9.
Industriutvecklings-byrån
Kapitaltillskott
Artikel 56 i privatiseringslagen (polsk författningssamling 2002/171, punkt 1397, i sin ändrade lydelse)
Avtal (notariell handling Rep. A nr 3255/2005)
23.6.2005
27.6.2005
Engångs-kapitaltillskott
40 000 000,00
10.
Kommunförbundet
Avtal om återbetalning i rater
Lag av den 30.10.2002
Nr 200364/1/ZR - omstruktureringsavtal av den 22.11.2004
22.11.2004
Månatliga rater som betalas från den 31.12.2004 till den 28.2.2006
Enskild transaktion
419 543,25
11.
Staten
Konstruktionsgaranti för fartyg 8184/21-25
Lagen av den 8 maj 1997 om juridiska personer (polsk författningssamling 2003/174, punkt 1689, i sin ändrade lydelse)
Ministerdekret nr 93/2005
12.4.2005
12.9.2007
Fram till 31.12.2007
97 098 200,00
12.
KPS
Lån
KPS verksamhet enligt stadgarna
Låneavtal nr 1/2/2005
10.2.2005
10.2.2005
8.3.2005
7 500 000,00
13.
KPS
Lån
KPS verksamhet enligt stadgarna
Låneavtal nr 2/4/2005
12.4.2005
20.4.2005
5.5.2005
7 500 000,00
14.
KPS
Lån
KPS verksamhet enligt stadgarna
Låneavtal nr 4/9/2005
21.9.2005
31.10.2005
4.1.2006
14 500 000,00
15.
KPS
Lån
KPS verksamhet enligt stadgarna
Låneavtal nr 2/7/2006
24.7.2006
3.8.2006
29.11.2006
10 000 000,00
16.
KPS
Lån
KPS verksamhet enligt stadgarna
Låneavtal nr 1/4/2006
21.4.2006
26.4.2006
30.7.2007
4 000 000,00
17.
KPS
Lån
KPS verksamhet enligt stadgarna
Låneavtal nr 1/12/2006
5.12.2006
5.12.2006
7.2.2006
5 500 000,00
11.12.2006
2 300 000,00
18.
KPS
Lån
KPS verksamhet enligt stadgarna
Låneavtal nr 1/3/2007
20.3.2007
20.3.2007
20.9.2007
6 200 000,00
29.3.2007
2 000 000,00
23.4.2007
5 800 000,00
19.
Socialförsäkrings-byrån ZUS
Avtal om återbetalning i rater
Fordringsägarens agerande
Har ännu inte beviljats formellt men genomförs i praktiken
I rater fram till slutet av 2008
I rater fram till slutet av 2008
34 272 360,17
Totalt
648 678 711,50
Tabell 2
Ytterligare statligt stöd som beviljats Gdynia-varvet mellan den 1 juni 2007 och den 15 juli 2008, enligt information från de polska myndigheterna
Nr
Beviljande myndighet
Stödinstrument
Rättslig grund
Besluts- eller avtalsnummer
Datum då stödet beviljades
Ikraftträdande
Period för vilken stödet beviljades
Stödets nominella värde
(i zloty)
20.
Industriutvecklings-byrån
Lån
Artikel 56 i privatiseringslagen (polsk författningssamling 2002/171, punkt 1397, i sin ändrade lydelse)
Låneavtal nr OPP/11/07
4.12.2007
I två rater:
5.12.2007
4.1.2008
Senast den 31.5.2008
40 000 000
21.
Industriutvecklings-byrån
Lån
5.2.2008
54 000 000
22.
KPS
Lån
KPS verksamhet enligt stadgarna
Låneavtal nr 2/11/2005
?
Tabell 3
Utestående offentligrättsliga skulder den 30 september 2007, enligt information från de polska myndigheterna
Beviljande myndighet
Skuld
Utestående belopp den 30 september 2007
(i zloty)
23.
Socialförsäkringsbyrån ZUS
Uppskov med premier, betalning i rater
maj 2004-september 2007
356 708 912
24.
Statsfonden för rehabilitering av funktionshindrade personer
Uppskov med premier, betalning i rater
maj 2004-september 2007
12 192 821
25.
Staden Gdansk
Uppskov med fastighetsskatt, betalning i rater
maj 2004-september 2007
50 872 523
26.
Staden Gdansk
Uppskov med markanvändningsavgift, betalning i rater
2005-2007
2 859 684
27.
Provinsen Pommern
Uppskov med miljöavgift, betalning i rater
maj 2004-september 2007
361 781
Totalt
422 995 722
Tabell 4
Statligt stöd som beviljats Gdynia-varvet för andra ändamål än omstrukturering, enligt information från de polska myndigheterna
Nr
Beviljande myndighet
Stödinstrument
Ändamål
Rättslig grund
Besluts- eller avtalsnummer
Datum då stödet beviljades
Ikraftträdande
Period för vilken stödet beviljades
Stödets nominella värde
(i zloty)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
Industriutvecklingsbyrån
Bidrag
FoU
Projektet är del av Interreg IIIC - Budgetlag 2005 av den 22.12.2004, polsk författningssamling nr 278, 29.12.2004, punkt 2755
Betalningsanvisning nr 05/ERR/2006
30.5.2006
30.5.2006
Engångsbidrag
1 322,19
29.
Ministeriet för utbildning och forskning
Bidrag
Dekret av den 31.11.2001 från ordförande för den statliga kommittén för vetenskaplig forskning (polsk författningssamling nr 146, punkt 1642, i sin ändrade lydelse)
EU-projekt G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD
26.6.2006
26.6.2006
Engångsbidrag
49 571,98
30.
Ministeriet för utbildning och forskning
Bidrag
Beslut nr 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005
20.11.2006
Projektet bör slutföras senast den 31.1.2009
279 825,51
31.
Ministeriet för vetenskap och högre utbildning
Bidrag
Lag av den 8.10.2004 om finansiering av vetenskap (polsk författningssamling nr 238, punkt 2390, i sin ändrade lydelse)
Beslut nr 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006
20.11.2006
Projektet bör slutföras senast den 31.3.2009
36 509,45
32.
Ministeriet för vetenskap och högre utbildning
Bidrag
FoU
Lag av den 12.1.1991 om en statlig kommitté för vetenskaplig forskning (polsk författningssamling nr 33/2001, punkt 389)
Beslut nr 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003
30.6.2005
30.6.2005
37 906,00
33.
Polska byrån för företagsutveckling
Bidrag
Dekret av den 16.9.2004 från ekonomi- och arbetsministern om Polens (industriutvecklingsbyrån) beviljande av finansiellt stöd som en del av det operativa programmet Humanresurser 2004-2006 (polsk författningssamling 2007, punkt 2115)
Avtal nr 30/2006/efs/gdy utbildning finansierad av ESF, 20.1.2006
2.2.2006
25.5.2006
Engångsbidrag
4 253,02
34.
Polska byrån för företagsutveckling
Bidrag
Dekret av den 16.9.2004 från ekonomi- och arbetsministern om Polens (industriutvecklingsbyrån) beviljande av finansiellt stöd som en del av det operativa programmet Humanresurser 2004-2006 (polsk författningssamling 2007, punkt 2115)
Avtal nr WSAiB/039
1.2.2007
13.3.2007
Engångsbidrag
2 209,94
Totalt
411 598,09
III. BEDÖMNING
1. KOMMISSIONENS BEHÖRIGHET
(233)
I punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget anges den så kallade övergångsordningen. I den finns de rättsliga ramarna för bedömningen av stödordningarna och enskilda stödåtgärder som genomförts i nya medlemsstater före dagen för anslutningen och är fortsatt tillämpliga efter anslutningen.
(234)
Stödåtgärder som har genomförts före anslutningen och som inte är tillämpliga efter anslutningen kan inte granskas av kommissionen, varken enligt övergångsordningen eller enligt det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.
(235)
Å andra sidan kan de åtgärder som inte har genomförts förrän efter anslutningen bedömas av kommissionen som anmält stöd eller olagligt stöd i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.
(236)
Det avgörande kriteriet för att fastställa vilket datum en viss åtgärd har genomförts är det juridiskt bindande beslut genom vilket behöriga nationella instanser utlovar stöd (52). Huruvida ett administrativt beslut är juridiskt bindande är en fråga för den nationella lagstiftningen. Kommissionen måste dock, särskilt i gränsfall, kunna granska dessa administrativa beslut och bedöma, på grundval av deras form och innehåll, om de enligt polsk lagstiftning skulle kunna ha gett upphov till berättigade förväntningar hos stödmottagarna. Denna befogenhet att granska nationella administrativa beslut är en förutsättning för att kommissionen ska kunna utöva sin exklusiva behörighet att godkänna undantag från det allmänna förbudet mot statligt stöd när det gäller åtgärder som har genomförts i Polen efter den 1 maj 2004.
(237)
En åtgärd är tillämplig efter anslutningen om den genomfördes före anslutningen och fortfarande, efter anslutningen, kan ge upphov till beviljande av ytterligare stöd eller en ökning av det stödbelopp som redan har beviljats, dvs. om statens exakta finansiella åtagande inte är känt vid det datum då åtgärden genomfördes och fortfarande inte är känt vid tidpunkten för anslutningen.
(238)
I sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande slöt kommissionen sig till, på grundval av information från Polen, att en rad åtgärder som kommissionen hade underrättats om den 29 april 2004 de facto utgjorde nytt stöd, antingen olagligt eller anmält, eftersom det hade beviljats efter den 1 maj 2004, datumet för Polens anslutning till EU. Synpunkterna från Polen och tredje parter efter det att förfarandet hade inletts påverkade inte denna slutsats från kommissionen. Kommissionen vidhåller särskilt att den är behörig att bedöma huruvida åtgärderna enligt del B i bilaga I till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande är förenliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen noterar dock att vissa av dessa åtgärder inte har genomförts (åtgärderna 33 och 34 i del B i bilaga I till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande).
(239)
Nedan anger kommissionen varför den inte kan godkänna de argument som har lagts fram av Polen och berörda parter.
a) Omstrukturering av offentligrättsliga skulder enligt kapitel 5a
(240)
Kommissionen är överens med stödmottagaren om att det som ledde till den delvisa avskrivningen av offentligrättsliga skulder enligt kapitel 5a var att ordföranden för industriutvecklingsbyrån utfärdade omstruktureringsbeslutet. Kommissionen kan dock inte godta uppgifterna om att beslutet skulle ha fattats den 19 april 2004, dvs. före anslutningen. Kommissionen redogjorde för skälen till sin ståndpunkt i beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande och varken Polen eller mottagaren har lämnat några ytterligare argument. Kommissionen upprepar att beslutet av den 19 april enbart innebar ett godkännande av omstruktureringsplanen från 2004, inte omstrukturering av offentligrättsliga skulder enligt kapitel 5a. Ordföranden för industriutvecklingsbyrån kunde inte utfärda omstruktureringsbeslutet före anslutningen eftersom han inte, vilket krävs enligt kapitel 5a, hade medgivande från alla offentligrättsliga fordringsägare som berördes av omstruktureringen och från Operator, företaget som tog hand om omstruktureringen (53). Kommissionen noterar att ordförande för industriutvecklingsbyrån medgav detta faktum när han i sitt beslut av den 19 april 2004 nämnde att det krävs ett ytterligare beslut för omstrukturering enligt kapitel 5a och kommissionen noterar att han slutligen utfärdade omstruktureringsbesluten den 4 januari 2005, dvs. efter anslutningen.
(241)
Kommissionen kan inte godta stödmottagarens argument om att överenskommelsen mellan alla offentligrättsliga fordringsägare som berördes av omstruktureringen enligt kapitel 5a av deras fordringar på Gdynia-varvet utgjorde den rättsligt bindande handling som krävs enligt Fleuren Compost-domen. Stödmottagaren hävdade i princip att kapitel 5a inte är en lex specialis i förhållande till andra lagar som tillåter omstrukturering av offentligrättsliga skulder och att ordföranden för industriutvecklingsbyrån hade i uppdrag att förvalta och underlätta omstruktureringsprocessen, inte att agera i stället för berörda myndigheter med behörighet för särskilda skulder. Kommissionen noterar att denna tolkning av polsk lag inte stämmer överens med Polens alla framlägganden hittills eller med texten och logiken i själva kapitel 5a. Visserligen, såsom stödmottagaren hävdade, är det enligt lagen av den 30 oktober 2002 inte förbjudet för omstruktureringsmyndigheterna att utfärda avskrivningsbeslut, förutsatt att de har rätt till det på grundval av allmänna bestämmelser. Det som dock gäller är att om de gör det omfattas skulderna inte längre av kapitel 5a med alla de fördelar det medför, och som enligt stödmottagaren är rätten till ett lån från industriutvecklingsbyrån, upphävande av eventuella pågående verkställighetsförfaranden, undantag från konkurs och det att ränta inte löper på utestående belopp.
(242)
Kommissionen kan inte godkänna stödmottagarens argument om att ingen ränta löper efter den 30 juni 2006 på de skulder som omstruktureras enligt kapitel 5a. Denna tolkning av polsk lag förkastades av Polen. Dessutom anmälde Polen såsom nytt stöd den planerade (delvisa) avskrivningen av ränta som upplupit efter den 30 juni 2006, så det är uppenbart att denna ränta faktiskt har upplupit.
b) Åtgärderna 28-34 i del B i bilaga I till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande
(243)
Kommissionen kan inte godta Polens argument om att stödet de facto beviljades på grundval av verbala utlåtanden från relevanta beviljande myndigheter vid ett möte som hölls i regeringens arbetsgrupp om omstrukturering av varven i Polen (varvsindustrigruppen). Dessa utlåtanden, om de har förekommit, var endast verbala och det var klart nödvändigt med ytterligare genomförandeåtgärder för att det ska uppstå berättigade förväntningar enligt polsk lagstiftning.
c) Kapitaltillskott från industriutvecklingsbyrån
(244)
Stödmottagarens argument om att stödet beviljades före anslutningen eftersom det exakta ekonomiska åtagandet var känt före det datumet har sin grund i ett missförstånd rörande punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget. För att en åtgärd ska räknas som tidigare stöd måste den uppfylla två villkor - den måste ha beviljats före anslutningen (dvs. ett lagligen bindande beslut måste ha fattats av behörig beviljande myndighet) och den får inte vara tillämplig efter anslutningen. Dessa två villkor är separata och kumulativa. Mottagarens argument om att statens ekonomiska åtagande var känt före anslutningen hänför sig till det andra av dessa villkor, inte till den tidpunkt då stödet beviljades.
(245)
Kommissionen kan inte godta Polens argument om att kravet på att nytecknade aktier ska registreras inom sex månader skulle vara rent formellt. Kommissionen noterar att det i verkligheten var nödvändigt med två separata nya beslut efter sexmånadersperiodens utgång - en ny resolution från bolagsstämman om kapitaltillskottet och själva teckningen. Det verkar som om det enligt polsk affärslagstiftning gäller att ett företags rätt till kapitaltillskott börjar gälla på det datum då resolutionen om att öka kapitalet antas (dvs. den första resolutionen av den 17 februari 2004). Registreringen har att göra med företagets kontakter utåt, inte med företagets förhållande med sina aktieägare. Utebliven registrering har dock också rättsliga verkningar på förhållandet mellan företaget och dess aktieägare: Om registreringen inte görs inom sex månader förverkas resolutionen om att öka företagets kapital och kapitaltillskottet kan inte genomföras. Under sådana omständigheter måste aktieägarna anta en ny resolution för att kapitaltillskott ska vara möjligt. En sådan resolution antogs faktiskt vid bolagsstämman den 4 mars 2005. Det faktum att resolutionen inte antogs enhälligt (tre stora aktieägare röstade emot) visar dock att resolutionen inte kan ses som ett rent formellt krav. Kommissionen noterar också att kapitalet i slutändan tecknades av industriutvecklingsbyrån, inte av staten. Resolutionen av den 17 februari 2004 kan därför inte anses utgöra ett slutligt bindande beslut om att bevilja stödet i form av ett kapitaltillskott förtecknat som åtgärd 32 i del B i bilaga I till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande.
(246)
Slutligen noterar kommissionen att varken Polen eller mottagaren har lämnat invändningar mot kommissionens slutsats om att åtgärderna 19-27 i del B i bilaga I till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande utgör nytt stöd och därför omfattas av kommissionens behörighet enligt artikel 88 i EG-fördraget.
2. STATLIGT STÖD ENLIGT ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET
2.1 FÖREKOMSTEN AV STÖD
(247)
Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
(248)
Kommissionen konstaterar att allt stöd som beskrivs i skälen 209-232 beviljades av staten eller genom statliga medel och att stödet var selektivt eftersom det beviljades till ett visst företag.
(249)
Gdynia-varvet är ett av Europas största varv och konkurrerar aktivt på containerfartygsmarknaden, särskilt med varv i Tyskland och Danmark, vilket Polen och mottagaren har godtagit, och detta noterades av Danmark och det danska varvsförbundet i deras synpunkter på kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande. Containerfartyg utgjorde 26 % av de europeiska varvens orderböcker i slutet av år 2006 (54).
(250)
Det verkar som om Gdynia-varvet är det enda varvet i EU som tillverkar en viss typ av ro-ro-fartyg, nämligen stora biltransportfartyg. Denna specialisering innebär dock inte att Gdynia-varvet inte skulle delta i konkurrensen, åtminstone potentiellt, med andra varv i EU. Kommissionen noterar att det finns en betydande nivå av utbytbarhet på utbudssidan, åtminstone inom lastfartygssegmentet (55), om än dessa fartyg inte tillhör en enskild marknad med tanke på efterfrågestrukturen för olika kategorier av lastfartyg.
(251)
Det betyder att andra varv i EU sannolikt inte stöter på betydande hinder när det gäller att inleda produktion av biltransportfartyg, åtminstone inte hinder av teknisk karaktär (produktionsanläggningar, kunnande osv.). De kontinuerliga subventionerna till Gdynia-varvet gjorde det dock möjligt för varvet att teckna kontrakt utan full identifiering av riskerna och försäkring mot dem, och detta kan ha utgjort ett betydande hinder för övriga varv när det gäller inträde på marknaden för biltransportfartyg.
(252)
Kommissionen noterar att Gdynia-varvet också är verksamt inom andra lastfartygssegment och erbjuder produkter såsom kombifartyg, LPG-fartyg, produkt- och kemikalietankfartyg och bulkfartyg. Som exempel kan nämnas att produkt- och kemikalietankfartyg i slutet av 2006 utgjorde cirka 8 % av de europeiska varvens orderböcker (56). Särskilt varven i Tyskland och Rumänien är verksamma inom dessa segment.
(253)
På grundval av det ovan anförda sluter kommissionen sig till att det statliga stöd som beviljats Gdynia-varvet påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
(254)
Slutligen måste kommissionen avgöra huruvida de åtgärder som beviljats Gdynia-varvet utgör en orättvis fördel för varvet och därigenom snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Kommissionen noterar att de polska myndigheterna inte lämnade invändningar mot att de åtgärder som omfattas av detta beslut klassificerades som statligt stöd, med undantag för lånen som beviljades av KPS och garantierna som lämnades av exportkreditorganet, som enligt de polska myndigheterna är förenliga med den marknadsekonomiska investerarprincipen.
(255)
Nedan redogör kommissionen först för varför den anser att fortsatt utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder inte är förenlig med principen om en normal fordringsägare på marknaden. Därefter gör kommissionen en bedömning av de åtgärder som Polen lämnat invändningar mot. Slutligen beaktar kommissionen de omständigheter som gällde när stödet som omfattas av detta beslut beviljades och stödets inverkan på konkurrensen.
a) Fortsatt utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder
(256)
Principen om att fortsatt utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder i sig kan utgöra statligt stöd har fastställts i rättspraxis (57). Informationen från de polska myndigheterna (58) indikerar klart att Gdynia-varvet har betydande eftersläpningar med offentligrättsliga skulder från så långt tillbaka som 2004. Varvet har endast oregelbundet återbetalat sina offentligrättsliga skulder och den utestående skulden har fortsatt skjutits upp, högst sannolikt utan formellt beslut från relevanta offentliga fordringsägare, eller har lagts om. Polen förklarade att stödmottagaren hade för avsikt att återbetala de offentligrättsliga skulder som var utestående den 30 september 2007 (443 miljoner zloty) med hjälp av kapitaltillskottet från staten efter privatiseringen av varvet. Eftersom det var osäkert om och när detta skulle inträffa, betyder varvets avsikt i praktiken att de offentligrättsliga skulderna fick uppskov på obegränsad eller obestämd tid och endast återbetalades sporadiskt när varvets kassaflöde gav möjlighet till det. Kommissionen anser att ingen fordringsägare på marknaden skulle godkänna en sådan obegränsad uppskjutning som är beroende av en oviss privatisering och rekapitalisering från staten (som utgör tvivelaktigt statligt stöd och tvivelaktig förenlighet med den gemensamma marknaden). Det finns dessutom inget som tyder på att de relevanta offentliga fordringsägarna skulle ha vidtagit åtgärder för att driva in sina offentligrättsliga fordringar av Gdynia-varvet, genom tvångsindrivning eller konkurslagstiftning. Kommissionen sluter sig därför till att fortsatt utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder medför en fördel som stödmottagaren inte skulle ha fått från en fordringsägare på marknaden och att den därför utgör statligt stöd som motsvarar ett (räntefritt) lån.
b) Åtgärder som enligt Polen omfattas av principen om en privat investerare
(257)
Kommissionen kan inte godta Polens argument om att stödet i form av lån till rörelsekapital inte hade inslag av statligt stöd. Kommissionen noterar att den räntesats som KPS debiterade låg cirka 400 räntepunkter ovanför referensräntan. Likaså noterar kommissionen att Gdynia-varvet under flera år har befunnit sig i en mycket svår finansiell situation, med skulder som betydligt överstiger tillgångarna. Gdynia-varvet har inte lyckats få finansiering för sin produktion från någon annan utomstående källa. Varvets rörelsekapital finansierades genom förskottsbetalningar som i sin helhet täcktes av garantier från exportkreditorganet, lån som i sin helhet täcktes av garantier från staten och lån från KPS. Den ränta som KPS debiterade ser inte ut att korrekt återspegla den risk som ingår. Även om KPS krävde säkerheter, är säkerheternas värde tvivelaktigt och man bör komma ihåg att exportkreditorganet och staten krävde liknande säkerheter och att det, med tanke på Gdynia-varvets förhållande mellan tillgångar och skulder, verkar sannolikt att KPS inte kunde få första rangens säkerheter på varvets tillgångar. Polen har hur som helst inte tillhandahållit utförlig information som skulle göra det möjligt för kommissionen att fastställa det faktiska värdet på de säkerheter som har krävts.
(258)
Det finns dessutom ingen skillnad mellan lån som beviljats av KPS och lån som garanterats av industriutvecklingsbyrån, som äger KPS. Det är svårt att, vilket Polen hävdar, samtidigt anse att lånen som beviljats av industriutvecklingsbyrån utgör statligt stöd medan man anser att lånen som beviljats av dess dotterbolag KPS uppfyller kraven enligt den marknadsekonomiska investerarprincipen.
(259)
Kommissionen noterar slutligen att KPS har etablerats som en regeringsunderlydande fond med samhällspolitiska avsikter vars finansiering, eller garantierna för den, helt och hållet kommer från staten via industriutvecklingsbyrån. Enligt dokumentet om en strategi för varvssektorn i Polen 2006-2010, inrättades KPS för att organisera finansieringen av produktionen vid varven fram till att privata investerare tar över. Strategin, som är utformad för såväl ekonomiska som sociala och makroekonomiska syften (59), ger KPS olika slags behörigheter tillsammans med industriutvecklingsbyrån, staten och andra behöriga offentliga organ. Det finns en klar finansiell koppling mellan industriutvecklingsbyrån och staten, och KPS agerar närmast som ett instrument för överföring av tillgångar som är öronmärkta i statens budget för varven i Polen, inklusive Gdynia-varvet.
(260)
Mot bakgrund av det ovan anförda sluter kommissionen sig till att KPS inte agerade som en investerare på marknaden när KPS beviljade lån för rörelsekapital till Gdynia-varvet. Dessa lån, som förtecknas i tabellerna 1 och 2 i skäl 158, utgör därför statligt stöd.
(261)
I sina synpunkter efter att kommissionen antagit beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande hävdade Polen att garantierna som exportkreditorganet hade beviljat Gdynia-varvet inte utgjorde statligt stöd. Kommissionen kan inte godkänna detta argument.
(262)
Kommissionen vill för det första påpeka att exportkreditorganets förskottsbetalningsgarantier garanteras av staten och att de relaterade transaktionerna görs till ett separat bankkonto som kallas Interes Narodowy. Om kontots medel inte räcker till kan exportkreditorganet antingen få lån från staten eller utnyttja lånegarantier från staten.
(263)
För det andra påminner kommissionen om sitt beslut av den 18 juli 2007 i ärende N 105/07 (60) där kommissionen godkänner att den ordning enligt vilken exportkreditorganet genomför sitt program för exportförsäkringar som garanteras av staten inte innehåller inslag av statligt stöd. Programmet täcker för närvarande den typ av produktionsgarantier som Gdynia-varvet har beviljats under de närmaste åren. Kommissionen noterar att programmet uttryckligen utesluter (61) företag i finansiella svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna om statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Ett av grunddragen i systemet är att garantipremierna fastställs på grundval av en riskbedömning. T.ex. utgör garantipremien för ett företag i högsta riskkategorin […] % per år för garantier under två år och […] % per år för garantier längre än två år. Grundpremien är […] % per år. Som jämförelse kan konstateras att exportkreditorganet beviljade garantierna mot en premie på 2 % per år om garantin inte överskred 35 miljoner zloty och en premie på 1 % per år om garantin överskred detta belopp.
(264)
Det är därför uppenbart att Gdynia-varvet inte är berättigat till garantier enligt det ovan beskrivna programmet som kommissionen har godkänt vara fritt från statligt stöd. Av detta följer att garantierna som har beviljats Gdynia-varvet innehåller inslag av statligt stöd.
(265)
Det är vidare uppenbart att de garantipremier som har debiterats Gdynia-varvet ligger långt under den grundpremie som används för garantier till företag med sund ekonomi och flera gånger lägre än den premie som debiteras företag som är högriskföretag men som ändå har rätt till garantier enligt det ovan beskrivna programmet. Kommissionen sluter sig till att de garantipremier som tillämpades på Gdynia-varvet inte motsvarar marknadsvärdet och att dessa garantier därför utgör statligt stöd.
(266)
För det tredje, enligt kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (62), behöver låntagaren inte vara i finansiella svårigheter för att en individuell statsgaranti inte ska utgöra statligt stöd. Detta är uppenbarligen inte fallet här. Enligt samma tillkännagivande gäller att när låntagaren är i finansiella svårigheter kan garantins stödinslag gå ända upp till det belopp som garantin i fråga täcker.
(267)
Slutligen noterar kommissionen att Gdynia-varvet enbart förlitade sig på garantier från exportkreditorganet och från staten, och att det inte lyckades få några garantier på marknaden.
(268)
Mot bakgrund av det ovan anförda sluter kommissionen sig till att exportkreditorganet inte agerade som en investerare på marknaden när det beviljade garantier till Gdynia-varvet.
c) Snedvridning av konkurrensen till följd av statligt stöd till Gdynia-varvet
(269)
Kommissionen anser att eftersom Gdynia-varvet kunde förlita sig helt och fullt på statligt stöd kunde varvet använda konkurrensbegränsande metoder, såsom prissättning under produktionskostnaderna, utan de följder som detta i regel innebär (eliminering från marknaden).
(270)
Dessutom noterar kommissionen att ett av Gdynia-varvet största problem på lång sikt var kontrakt som visade sig vara förlustbringande då zlotyn steg i värde gentemot dollarn (den dominerande valutan inom varvsverksamhet) och stålpriserna steg över hela världen. Dessa externa faktorer identifierades redan i omstruktureringsplanen från 2002 som det huvudsakliga hotet för varvets fortsatta verksamhet, likaså i den ändrade versionen från 2004, i den nya omstruktureringsplanen från 2006 och slutligen vid privatiseringen under 2008.
(271)
Trots att varvets ledning var medveten om dessa hot fortsatte varvet att teckna nya kontrakt utan att vidta åtgärder för att minska riskerna. Denna affärsmodell fortsatte under den historiska boomen på varvsmarknaden mellan 2004 och 2008, då priserna steg till rekordnivåer. På detta sätt kunde varvet upprätthålla verksamheten och sysselsättningen, om än med stora förluster på normal fartygsproduktion. Enligt due diligence-rapporten från Amber under första halvan av 2008 är den aktuella orderboken med leveranser planerade för 2008 och 2009 också tyngd av risk för betydande förluster till följd av förlustbringande kontrakt som har tecknats utan riskdämpande åtgärder. Detta har bekräftats av Polen.
(272)
På denna grund sluter kommissionen sig till att allt det stöd som har beviljats Gdynia-varvet enligt det som beskrivs i punkt 7 i del II är av sådan karaktär att det snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på varvsmarknaden.
(273)
Kommissionen anser att allt stöd som beviljats Gdynia-varvet är statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.
2.2 Polens och tredje parters möjlighet att lämna synpunkter
(274)
Genom sitt beslut av den 1 juni 2005 inledde kommissionen en formell granskning av en rad åtgärder, inklusive skuldsanering (avskrivningar, uppskov, ändringar av betalningstidtabell) som baserade sig på olika rättsliga grunder och berörde olika offentliga fordringsägare, kapitaltillskott, produktionsgarantier från staten och åtgärder för att få in kapital (emission av obligationer och utbyte av skulder mot aktier).
(275)
Kommissionen fastställde också tydligt att Polens argument om att förskottsbetalningarna från redarna ska ses som eget bidrag inte kan godkännas. I det sammanhanget uttryckte kommissionen tvivel om huruvida förskottsbetalningsgarantierna från exportkreditorganet utgjorde statligt stöd och meddelade att den kommer att undersöka karaktären hos dessa förskottsbetalningar.
(276)
Både Polen och mottagaren lämnade synpunkter, och trots att de i fråga om vissa åtgärder ifrågasatte kommissionens behörighet att bedöma förenligheten, ifrågasatte de inte kommissionens slutsats om att åtgärder som hade beviljats efter Polen anslutning till EU utgjorde nytt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Det enda undantaget var karaktären hos garantierna från exportkreditorganet som de hävdade vara fria från stöd. Senare hävdade Polen även att lånen beviljade av KPS inte utgjorde statligt stöd. Kommissionen har bemött de ovan nämnda argumenten från Polen och stödmottagaren.
(277)
Medan kommissionens granskning pågick gjordes vid flera tillfällen betydande ändringar av den polska regeringens strategi som majoritetsägare i Gdynia-varvet, vilket framgår av beskrivningen av händelseförloppet ovan. Strategin om att konsolidera varvssektorn hade övergått till en strategi om att separera Gdynia-varvet och Gdansk-varvet och vidare till ett beslut om delvis privatisering av Gdynia-varvet som senare övergick till en strategi om full privatisering. Också för denna strategi är utsikterna tvivelaktiga, mot bakgrund av marknadsaktörernas uppenbara brist på intresse av att köpa varvet.
(278)
Som det anges ovan höll kommissionen regelbunden kontakt med de polska myndigheterna som ägare av Gdynia-varvet och med Gdynia-varvet självt. Kommissionen meddelade regelbundet både till Polen och till varvet att alla åtgärder som beviljats varvet med statliga medel sannolikt utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget, med tanke på varvets svåra finansiella situation och frånvaron av extern finansiering som inte innehåller statligt stöd. Kommissionen varnade också om att detta statliga stöd har beviljats i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget och att det är oförenligt med den gemensamma marknaden. Kommissionen påpekade också vid flera tillfällen att garantierna från exportkreditorganet till Gdynia-varvet utgjorde statligt stöd.
(279)
Vid sin granskning undersökte kommissionen också detaljerna i KPS operationer och karaktären hos de rörelsekapitallån som KPS beviljade varvet. Kommissionen lät Polen förstå att den med all sannolikhet anser att dessa lån utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.
(280)
Slutligen noterade kommissionen vid granskningen att Gdynia-varvet fortfarande ådrog sig offentligrättsliga skulder. Kommissionen granskade information om detta och underrättade Polen (i egenskap av varvets ägare och fordringsägare) att utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder eller omstrukturering av skulderna kan utgöra statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.
3. STÖDETS FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN - UNDANTAG ENLIGT ARTIKEL 87.3 I EG-FÖRDRAGET
(281)
Det primära målet med åtgärderna är att bistå ett företag i finansiella svårigheter och hålla det flytande. I sådana fall kan undantagen enligt 87.3 c i EG-fördraget tillämpas förutsatt att relevanta villkor uppfylls. Enligt dessa undantag får statligt stöd beviljas för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter, när stödet inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset.
(282)
Undsättnings- och omstruktureringsstöd till krisföretag regleras för närvarande av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (63) (nedan kallade riktlinjerna), som ersatte den tidigare texten som antagits 1999 (64) (nedan kallade riktlinjerna från 1999).
(283)
Enligt övergångsbestämmelserna i riktlinjerna granskas anmälningar som har registrerats före den 10 oktober 2004 mot bakgrund av de kriterier som var tillämpliga vid anmälningstidpunkten (punkt 103). I det aktuella fallet mottog kommissionen anmälan om vissa av åtgärderna den 29 april 2004 enligt den övergångsordning som fastställs i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget, dvs. när riktlinjerna från 1999 var i kraft. I riktlinjerna fastställs dock också att de tillämpas för bedömning av allt omstruktureringsstöd som har beviljats utan kommissionens godkännande (olagligt stöd) om stödet helt eller delvis har beviljats efter den 1 oktober 2004 (punkt 104 första stycket). Utifrån att nästan alla åtgärder som beskrivs i skälen 209-232 beviljades olagligt efter detta datum sluter kommissionen sig till att riktlinjerna från 2004 är tillämpliga.
(284)
Riktlinjerna är tillämpliga på företag i alla sektorer, utom de undantag som förtecknas i punkt 18 i riktlinjerna. I rambestämmelserna för stöd till varvsindustrin (65), som är den rättsliga ramen för bedömning av statligt stöd till denna sektor, hänvisas till punkt 12 i riktlinjerna som den relevanta rättsliga grunden för bedömning av undsättnings- och omstruktureringsstöd.
A. STÖD TILL UNDSÄTTNING
(285)
Enligt riktlinjerna kan undsättningsstöd beviljas som ett tillfälligt bistånd till företag i finansiella svårigheter för den tid då en omstrukturerings- eller likvidationsplan utarbetas eller för att avhjälpa en akut likviditetskris.
(286)
Kommissionen noterar att det statliga stöd som beviljats Gdynia-varvet varken uppfyller villkoret om tillfällighet, eftersom alla stödåtgärder beviljades för perioder som var mycket längre än de tillåtna sex månaderna, eller villkoret om att det kan krävas tillbaka, eftersom oåterkalleliga åtgärder godkändes, t.ex. kapitaltillskott och skuldavskrivningar som kan jämföras med bidrag.
(287)
Kommissionen sluter sig därför till att de åtgärder som förtecknas i skälen 209-232 inte kan anses utgöra undsättningsstöd som är förenligt med den gemensamma marknaden.
B. STÖD TILL OMSTRUKTURERING
(288)
Enligt definitionen i punkt 17 i riktlinjerna gäller att omstruktureringsstöd bör grunda sig på en realistisk, enhetlig och omfattande plan som syftar till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tid. Omstrukturering inbegriper i regel omstrukturering av alla aspekter av företagets verksamhet, omorganisering och rationalisering av affärsverksamheten inklusive avyttring av förlustbringande verksamhet och finansiell omstrukturering. En omstrukturering som kan dra fördel av statligt stöd kan inte begränsas till ett finansiellt stöd i syfte att överbrygga tidigare förluster utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds, dvs. utan att en verklig omstrukturering genomförs. Dessutom måste omstrukturering åtminstone delvis finansieras från företagets egna resurser eller från externa resurser som inte innehåller statligt stöd och allt statligt stöd måste begränsas till vad som är nödvändigt för att återställa lönsamheten. Slutligen gäller att kompensationsåtgärder måste vidtas för att lindra stödets snedvridande verkningar.
(289)
Med tanke på omstruktureringsstödets mycket snedvridande karaktär anser kommissionen att stöd till företag i svårigheter kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att påverka handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, under förutsättning av de villkor som läggs fast i riktlinjerna uppfylls.
(290)
Nedan analyserar kommissionen huruvida dessa kriterier har uppfyllts.
a) Stödberättigande
(291)
För att ett företag ska ha rätt till omstruktureringsstöd måste det kunna kategoriseras som ett företag i svårigheter enligt definitionen i riktlinjerna. Kommissionen anser att Gdynia-varvets finansiella situation åtminstone sedan 2002 har karakteriserats av fortsatt likviditetsbrist och insolvens, ökande förluster och negativt värde på tillgångarna (mera skulder än tillgångar). Gdynia-varvet är därför ett företag i svårigheter enligt det som avses i riktlinjerna.
b) Återställning av långsiktig lönsamhet
(292)
Enligt punkt 34 i riktlinjerna måste det vid beviljandet av stöd förutsättas att en omstruktureringsplan genomförs på så sätt att det blir möjligt för företaget att inom en rimlig tid återställa lönsamheten. Återställning av lönsamheten betyder att företaget efter omstruktureringen kan täcka alla sina kostnader och få en tillräcklig avkastning på kapitalet för att kunna konkurrera utan stöd utifrån. Omstruktureringen måste genomföras så snabbt som möjligt.
(293)
Kommissionen noterar att den vid sin granskning undersökte två omstruktureringsplaner (2004 och 2006) som hade utarbetats av varvets ledning och som staten (majoritetsägare i företaget) hade godkänt. Kommissionen slöt sig till att de allvarliga tvivel som kommissionen hyste rörande huruvida de två planerna skulle återställa varvets lönsamhet inte hade skingrats. Eftersom omstruktureringsplanen från 2006 hade ersatt omstruktureringsplanen från 2004 redogör kommissionen nedan för skälen till de allvarliga tvivlen rörande omstruktureringsplanen från 2006. Kommissionen noterar dock att denna plan i många hänseenden påminner om omstruktureringsplanen från 2004 och att de tvivel som kommissionen uttryckte i sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande med avseende på omstruktureringsplanen från 2004 till alla delar även gäller omstruktureringsplanen från 2006.
(294)
Kommissionen erinrar sig Polens påstående efter att beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande hade antagits, om att omstruktureringsplanen från 2004 utgjorde en sund ekonomisk bas för omstrukturering av varvet. Verkligheten visade att omstruktureringsplanen från 2004 inte var tillräcklig för att återställa varvets lönsamhet och den måste revideras redan år 2006.
(295)
Kommissionen noterar att omstruktureringsplanen från 2006 i huvudsak är inriktad på finansiell omstrukturering och att de industriella aspekterna inte tas upp på ett övertygande sätt. Planen innehöll ingen övertygande och långtgående strategi.
(296)
Detta framgår särskilt av den föreslagna investeringsstrategin som kunde karakteriseras som en samling av små uppgraderingsprojekt utan den övergripande vision som säkerligen hade behövts för att modernisera anläggningar som till stor del härrörde från 1970-talet. Planen innehåller ingen detaljanalys av produktionsanläggningarnas aktuella status eller deras brister eller identifiering av varvets flaskhalsar. Enligt kommissionens externa konsult är beloppen som är avsedda för investeringar (240 miljoner zloty, 69 miljoner euro) för låga för en verklig modernisering.
(297)
För att placera de planerade investeringarna i perspektiv är det också viktigt att beakta prognoserna för årlig värdeminskning för varvets tillgångar och trender för de fasta tillgångarnas värde, enligt uppskattningarna i omstruktureringsplanen från 2006. Värdeminskningen för 2007-2009, dvs. investeringsperioden, uppskattas till 100 miljoner zloty. Av det följer att minst 40 % av de planerade investeringarna på 240 miljoner zloty behövs enbart för att hålla tillgångarna på sin aktuella tekniska nivå och återstående 60 % är den maximala investeringen som är tillgänglig för verklig modernisering. Prognosen för balansräkningen visar en stadig ökning av fasta tillgångar från 246 miljoner zloty 2006 till 361 miljoner zloty 2010. Däremot skulle trenden brytas 2010 och värdet på de fasta tillgångarna skulle igen minska till en nivå på 284 miljoner zloty år 2012 (prognosens sista år).
(298)
Mot bakgrund av det ovan anförda anser kommissionen inte att investeringsstrategin är tillräckligt omfattande för att säkerställa verklig modernisering och långsiktig lönsamhet.
(299)
Kommissionen noterar också att produktivitetsmålet för 2012 som är 37 mantimmar per kbt visserligen är en förbättring jämfört med dagens situation, men är fortfarande blygsamt jämfört med effektiva europeiska varv som har en produktivitet på cirka 20 mantimmar per kbt.
(300)
I planen konstateras att ett av varvets största problem är den höga frånvaron och brist på kvalificerade arbetstagare eftersom de lockas av bättre löner vid andra europeiska varv. Kommissionen anser att de planerade löneökningarna på 10 % under 2006 och 4 % per år från och med 2008 inte räcker för att lösa detta problem.
(301)
På grundval av det ovan anförda anser kommissionen inte att den planerade industriella och organisatoriska omstruktureringen är tillräcklig för att återställa varvets långsiktiga lönsamhet.
(302)
Vidare noterar kommissionen att varvets prognoser för det finansiella resultatet inte stämmer överens med känslighetsanalysen som baserar sig på ett scenario med nedskrivning av US-dollarn, sjunkande fartygspriser och stigande kostnader för material och löner. Känslighetsanalysen visar att en nedskrivning av US-dollarn med 0,10 zloty per år skulle innebära att lönsamheten inte kan återställas med åtgärderna enligt omstruktureringsplanen från 2006. Kommissionen sluter sig därför till att omstruktureringsplanen från 2006 inte är tillräckligt hållbar (66).
(303)
Slutligen noterar kommissionen att omstruktureringsåtgärderna enligt planen inte kunde genomföras i brist på en investerare och att det nya kapital som krävdes för att genomföra vad som verkade vara en rätt blygsam omstrukturering var betydande, främst till följd av behovet att genomföra en kostsam finansiell omstrukturering (1,015 miljarder zloty) (67). Kommissionen hyste tvivel om huruvida planen baserade sig på realistiska antaganden när det gällde varvets förmåga att locka nytt kapital.
(304)
Dessa tvivel bekräftades av det faktiska händelseförloppet i samband med Gdynia-varvets privatiseringsprocess. Som det anges ovan har staten i egenskap av ägare till Gdynia-varvet två gånger försökt få in en privat investerare som är redo att ta över varvet. Inget av privatiseringsförsöken (delvis privatisering 2006 eller försäljning av alla offentligt ägda aktier 2007) lyckades. Kommissionen noterar att privatiseringsförsöken gjordes vid en tidpunkt då varvsmarknaden karakteriserades av en oskådad boom och därmed optimala betingelser för försäljning av varvet. Privatiseringsprocessens negativa resultat kan bara tolkas som en spegling av marknadsaktörernas bristande tilltro till varvets förmåga att återställa den långsiktiga lönsamheten. Det faktum att Amber drog sig ur privatiseringsprocessen efter en ingående due diligence-undersökning bara bekräftar detta (68).
(305)
Kommissionen noterar de polska myndigheternas förnyade ansträngningar för att få in en privat investerare för Gdynia-varvet efter att Amber dragit sig ur. Fram till att beslutet utfärdades fanns det dock inget som övertygade kommissionen om att det återupptagna privatiseringsförsöket skulle slutföras framgångsrikt inom en kort tidsperiod och enligt riktlinjerna. Som det förklaras ovan är både ISD Polskas och PSC:s omstruktureringsplaner baserade på att varvet beviljas betydande belopp statligt stöd och att varvets lönsamhet kan återställas om det befrias från utestående skulder och förväntade förluster på befintliga avtal.
(306)
Kommissionen sluter sig till att den gemensamma omstruktureringsplanen inte har visat att Gdynia-varvets lönsamhet kommer att återställas efter sammanslagningen med Gdansk-varvet. Särskilt gäller att kommissionen inte är övertygad om de finansiella prognoserna eller planens hållbarhet. Kommissionen anser att planens omstruktureringsåtgärder inte är tillräckligt omfattande. Även om den reviderade gemensamma omstruktureringsplanen har medfört vissa förbättringar sluter kommissionen sig till att den inte leder till att de sammanslagna varvens lönsamhet återställs. Nedan gör kommissionen en bedömning av omstruktureringsplanen från september som ersatte utkastet till plan från juni och betonar härvid skillnaderna bara när de är relevanta för bedömningen.
(307)
Juniplanens antaganden om att avkastning på kapitalet inte nås förrän 2020 och avkastning på investeringarna inte nås förrän 2016 leder kommissionen till slutsatsen om att projektet inte är lönsamt. Dessutom är dessa resultat baserade på odiskonterade belopp - om beloppen diskonteras nås avkastning på kapital och investeringar ännu senare. Septemberplanen tar in en förbättring i det hänseendet eftersom prognoserna i den planen är diskonterade. Enligt planen antas dock att den diskonterade avkastningen på kapital skulle nås 2018, dvs. tio år efter att den nya investeraren kommer in år 2009, vilket fortfarande är för länge och demonstrerar att projektet är riskbelagt. Kommissionen vidhåller därför att planen inte demonstrerar att projektet är lönsamt. Dessutom noterar kommissionen att förbättringen av de finansiella prognoserna inte baserar sig på att man planerat mer omfattande omstruktureringsåtgärder (såsom produktivitetsförbättringar eller kostnadsminskningar) utan på ändringar av de huvudsakliga underliggande finansiella antagandena utan tillräckliga motiveringar för dessa ändringar, vilket förklaras nedan.
(308)
I de finansiella prognoserna antas att en stor del av omstruktureringskostnaderna kan täckas med företagets framtida kassaflöden. Kommissionen anser att detta är orealistiskt för ett företag som tidigare har ackumulerat enorma förluster och som kräver en omfattande omstrukturering. Enligt septemberplanen påverkas kassaflödet av gamla fordringar, som har ökat från 592 miljoner zloty till 712 miljoner zloty. Dessutom förfaller en stor del av de offentligrättsliga skulderna (mer än 400 miljoner zloty) till betalning mellan 2012 och 2018, dvs. långt efter den planerade omstruktureringsperioden (69). Kommissionen noterar att investeraren har medgett att den förväntade resultatnivån är på gränsen vad vinst beträffar, men investeraren hävdar också att det finns ett ytterligare skäl till varför ISD Polska är intresserat av detta projekt. Investeraren hävdar att varvet kommer att skapa en betydande efterfrågan för ett annat företag i gruppen, nämligen stålverket Huta Częstochowa, och att investeringen i Gdynia-varvet därför är vettig för ISD Polska-gruppen som helhet.
(309)
Kommissionen noterar att den gemensamma omstruktureringsplanen baserar sig på ett antagande om att det statliga stödet beviljas inom ramen för privatiseringen för att utjämna varvets balansräkning och täcka förväntade förluster. Planen utgår också från ett antagande om att varvets verksamhet fortsättningsvis finansieras genom garantier som exportkreditorganet beviljar på förmånliga villkor jämfört med de normala villkoren för företag med sund ekonomi. Detta förväntade statliga stöd ingår i de finansiella prognoserna. I den gemensamma omstruktureringsplanen från september anges ingen minskning av ytterligare statligt stöd i denna form. Tvärtom identifierade investeraren en ny potentiell skuld på 308 miljoner zloty i samband med ett skattetvistemål mellan Gdynia-varvet och staten. Investeraren förväntar sig att staten garanterar betalningen av denna skuld om den uppstår.
(310)
Kommissionen noterar att varken planen från juni eller den uppdaterade planen från september innehåller en fullt utvecklad affärsplan för tillverkningen av stålstrukturer. Detta är en allvarlig brist eftersom den verksamheten bör generera en omsättning på 300 miljoner zloty i slutet av omstruktureringsperioden, utnyttja det nya varvets betydande kapacitet för stålbearbetning (en ökning från 4 % 2009 till 20 % 2012) och representera cirka 10 % av det nya varvets försäljning.
(311)
I septemberplanen hänvisas till en oberoende marknadsundersökning som ser ut att demonstrera att efterfrågan på stålstrukturer i Polen och Europa på det hela taget kommer att öka under de närmaste åren. Undersökningen innehåller dock ingen analys av hur denna tillväxt kan utnyttjas av det nya varvet. Trots att septemberplanen är mer detaljerad rörande stålstrukturverksamheten innehåller den ingen analys av huruvida prognoserna för produktionsvolymer vid det nya varvet är realistiska. Tvärtom innehåller den ytterligare indikationer om att dessa prognoser kan vara orealistiska.
(312)
Den aktuella produktionen av stålstrukturer uppgår till 2 000 ton, medan målet är 56 000 ton. Jämfört med juniplanen anges i septemberplanen en fördubbling av produktionen så tidigt som 2010 (24 000 ton mot 12 000 ton i juniplanen) fyra gånger högre produktion från 2012 (56 000 ton mot 13 000 ton i juniplanen). Huta Częstochowa, en av de största stålproducenterna i Polen, tillverkar 100 000 ton stålstrukturer.
(313)
ISD Polska presenterar en förteckning över Gdynia-varvets befintliga kontrakt för stålstrukturer, inklusive ett kontrakt för oljelagringsanläggningar för cirka 5 000 ton per år under 2008 och 2009. Enligt planen uppgår volymen för denna särskilda produkt till 16 000 ton fram till 2010 och stiger till 36 000 ton under 2012.
(314)
Det finns ingen marknadsanalys eller prognosrapport som förklarar vinstprognoserna för stålstrukturer (9,5 % för 2010 och därefter cirka 8 %). Kommissionen noterar att den polska stålstruktursektorns lönsamhet enligt uppgifter från den polska statistikbyrån ökade till 6 % för 2006 och förblev på denna nivå under 2007.
(315)
På grundval av den tillgängliga informationen sluter kommissionen sig till att stålstrukturverksamheten, som kommer att bilda en integrerad och betydande del av det nya varvets verksamhet, inte baserar sig på en trovärdig analys av det nya varvets konkurrensställning. Marknadsanalysen visar inte att det nya varvets produktionsvolym enligt prognoserna sannolikt skulle absorberas av efterfrågan på marknaden. Planen ger inte belägg för att den baserar sig på realistiska antaganden för stålstruktursegmentet.
(316)
I fråga om omstrukturering av kontraktsförfarandena innehåller planen ett antal åtgärder som riktar in sig på de två mest betydande externa orsakerna till varvets aktuella svårigheter (ökande materialkostnader och uppvärderingen av zlotyn). Dessa åtgärder beskrivs nedan. Planen grundar sig i huvudsak på antagandet om möjligheten att införliva indexklausuler i varvskontrakten så att riskerna med valutafluktuationer och materialkostnader åtminstone delvis överförs till redarna. Planen innehåller dock inte något som tyder på att sådana indexklausuler har godtagits eller kommer att godtas av redarna. I septemberplanen fanns viss tilläggsinformation om ämnet, särskilt utdrag ur de två varvens tidigare kontrakt med indexklausuler av denna typ.
(317)
Kommissionen har undersökt detta och noterar att de kontrakt som presenteras i planen ursprungligen innehöll indexklausuler om att en ökning av stålpriserna täcks av köparen, men dessa klausuler upphävdes genom ett senare tillägg och ersattes med ett arrangemang där varvet och redaren köper materialet gemensamt och därefter kommer överens om en justering av priset. Arrangemangen för denna prisjustering avtalas i ett senare tillägg. Detta tillägg har dock inte översänts till kommissionen.
(318)
Kommissionen noterar också att dessa kontrakt tecknades och omförhandlades under en period med en topp i efterfrågan (2005 och senare), dvs. eventuella eftergifter från redarens sida berodde på begränsningarna på tillgångssidan. Även om kommissionen är medveten om att förfarandet med indexering till stålpriserna nyligen har utvecklats inom varvsindustrin bör man notera att sådana klausuler inte godtogs tidigare, särskilt inte i svåra tider.
(319)
På grundval av den tillgängliga informationen anser kommissionen att planen inte demonstrerar att varvet kommer att kunna teckna kontrakt med indexklausuler. Gdynia-varvets erfarenheter i frågan, som de beskrivs i planen, är enligt kommissionen inte övertygande.
(320)
Septemberplanen innehåller i jämförelse med utkastet från juni mer detaljerad information om den planerade hedgingstrategin för att bemöta valutarelaterade risker. Planen demonstrerar dock inte att något av de två varven har använt sådana instrument (inklusive kostnadsfri naturlig hedging), åtminstone inte under de senaste åren (70). Även om septemberplanen innehåller en kvantifiering av kostnaderna för och verkningarna av den föreslagna hedgingstrategin, anges inga bevis på att det nya varvet skulle lyckas få sådan hedging på marknaden. Det är å andra sidan klart att bankerna skulle kräva fullt utvecklad hedgingstrategi av investerarna innan de beslutar att erbjuda hedging.
(321)
Med tanke på hur viktig denna faktor är för varvets verksamhet kan planen i detta hänseende inte anses vara övertygande. I själva verket tyder känslighetsanalysen på att även om man inför sådana riskdämpande åtgärder, som enligt påstående ska ha inräknats i de finansiella prognoserna, förblir prognoserna känsliga för små ändringar av valutakursen, enligt det som beskrivs nedan. Kommissionen är därför inte övertygad om att den planerade hedgingstrategin är tillräckligt omfattande för att säkerställa varvets långsiktiga lönsamhet.
(322)
I fråga om omstrukturering av personalen innehåller planen ingen analys av rationaliseringsbehoven utan endast ett konstaterande om att personalstyrkan måste minskas. I planen anges, men igen utan ytterligare motiveringar, att denna minskning kommer att medföra kostnader på cirka 69 miljoner zloty. I septemberplanen kvantifieras kostnaderna för och verkningarna av omstrukturering av personalen men det finns inga förklaringar eller motiveringar för vad dessa kostnader och verkningar baserar sig på. På denna grund kan kommissionen inte sluta sig till att planen utförligt identifierar orsakerna till och verkningarna av uppsägningar och att kvantifieringen av kostnader och verkningar baserar sig på tillförlitliga antaganden.
(323)
I fråga om de finansiella prognoserna noterar kommissionen särskilt de nedan beskrivna svagheterna hos det grundscenario som ISD Polska använde vid utformningen av den finansiella modellen, och kommissionen ifrågasätter trovärdigheten hos dessa prognoser.
(324)
För det första innehåller septemberplanen i jämförelse med utkastet från juni antaganden om betydligt högre priser för biltransportfartyg, en av huvudprodukterna vid det nya varvet. Planen baserar sig på prognoserna för de allra första åren för kontrakt som Gdynia-varvet redan har tecknat. Planen innehåller dock inga motiveringar för prognoserna för de efterföljande åren, inte heller några externa prognoser i detta hänseende (71).
(325)
För det andra verkar antagandet om att lönerna kommer att stiga med cirka 4-6 % per år under omstruktureringsperioden att vara en underskattning med beaktande av den allvarliga bristen på kvalificerad personal, omsättningen och frånvaron och den lönekonkurrens som båda varven har utsatts för från varv utomlands och i Polen. I septemberplanen förutspås ännu lägre löneökningar än i utkastet från juni. Kommissionen noterar att den genomsnittliga bruttolönen i Polen ökade med 11,5 % mellan januari 2007 och januari 2008 (72) och ytterligare ökningar förväntas. Olika källor, inklusive de källor som hänvisas till i omstruktureringsplanen från september (såsom Polens nationalbank, OECD, Europeiska kommissionens ekonomiska prognos 2008, Goldman Sachs) förutspår en betydande ökning av lönerna i Polen på medellång sikt och ökande brist på arbetskraft. Denna faktor borde under alla omständigheter ha beaktats i känslighetsanalysen.
(326)
För det tredje omfattar grundscenariot ett antagande om att kostnaderna för garantier för rörelsekapital utgör 1,5 %. Denna uppskattning baserar sig på antagandet om att exportkreditorganet beviljar fulla garantier för förskottsbetalningarna och att dessa garantier beviljas till villkor som är förmånligare än för andra garantier som exportkreditorganet beviljar andra (sunda) företag. Om de sammanslagna varven ska få liknande garantier på marknaden, såsom Polen hävdade i sina förtydliganden av den 7 juli 2008, skulle kostnaden för kapital bli betydligt högre än antagandet i grundscenariot (73), med direkta negativa verkningar på de finansiella prognoserna.
(327)
Mot bakgrund av dessa antaganden innehåller planen inte tillräckligt övertygande bevis för att grundscenariot för de finansiella prognoserna är realistiskt och genomförbart.
(328)
Dessutom visar inte känslighetsanalysen att planen skulle vara tillräckligt hållbar för att klara av vissa av de huvudsakliga riskfaktorerna som hör samman med varvets verksamhet. Septemberrevisionen av planen visar ingen övertygande förbättring.
(329)
Känslighetsanalysen visar att en nedskrivning på 5 % av US-dollarn mot zlotyn skulle leda till en minskning på 35 % av ackumulerad nettovinst under tio år trots att grundscenariot omfattar omstruktureringsåtgärder för att dämpa valutarisken.
(330)
En separat analys som bifogats septemberplanen visar att en uppskrivning på 5 % av euron mot US-dollarn mellan 2013 och 2017 (dvs. efter att Polen enligt planerna har infört euro) skulle leda till en minskning på 44 % av den ackumulerade vinsten under tioårsperioden jämfört med grundscenariot.
(331)
Kommissionen noterar att om dessa två valutor skrivs upp (en engångsuppskrivning av zlotyn 2009 och en engångsuppskrivning av euron 2013) med 5 % gentemot US-dollarn jämfört med grundscenariot, minskas den ackumulerade vinsten för tioårsperioden med 80 % jämfört med grundscenariot.
(332)
Kommissionen sluter sig till att känslighetsanalysen visar att de finansiella prognoserna är känsliga för små ändringar i de underliggande antagandena, särskilt i fråga om valutakursen, som enligt själva planen är en av de viktigaste faktorerna bakom varvets aktuella finansiella svårigheter. På denna grund kan kommissionen inte sluta sig till att den gemensamma omstruktureringsplanen skulle vara tillräckligt hållbar för att säkerställa den långsiktiga lönsamheten för det sammanslagna varvet.
(333)
Planen innehåller allvarliga brister i många hänseenden och den får kommissionen att dra slutsatsen om att planen inte demonstrerar att lönsamheten kommer att återställas inom rimlig tid. Omstrukturreringsplanen innehåller allvarliga inkonsekvenser som ger upphov till betydande tvivel om planens genomförbarhet och hållbarhet. Det finns motsägande antaganden rörande marknadsstrategi och varvets produktion och kapacitet i framtiden. Dessutom finns det ingen marknadsanalys för att motivera den valda strategin och visa att den antagna portföljen skulle leda till vinst.
(334)
I fråga om den finansiella omstruktureringen uppvisar antagandena rörande kostnaden för kapital, arrangemangen för finansiering av produktionen och antagandena rörande växelkurs allvarliga brister. I planen antas att växelkursen kommer att hållas stabil under hela omstruktureringsperioden på en nivå som är bättre än i nuläget (3,46 zloty per euro och 2,23 zloty per US-dollar mot de aktuella växelkurserna på 3,32 zloty per euro och 2,12 zloty per US-dollar). Dessutom måste antagandet om att varvet genom att omförhandla befintliga kontrakt skulle lyckas öka intäkterna med 30 % och få 100 miljoner US-dollar till, granskas mot bakgrund av det faktum att varvet redan har gjort betydande insatser för att omförhandla befintliga kontrakt och att detta i många fall har lett till att kontrakten har sagts upp. Planen innehåller ingen motivering till antagandet om att vidare omförhandlingar skulle vara möjliga och därför anser kommissionen att planen är orealistisk.
(335)
I fråga om omstrukturering av personalen föreslår investeraren två alternativ (bibehålla personalstyrkan på nuvarande nivå eller minska den med 650 anställda) och detta tyder på att investeraren inte har en klar strategi för hur varvets lönsamhet ska återställas. Dessa alternativa antaganden leder också till att de finansiella prognoserna ifrågasätts, eftersom det inte finns någon redogörelse för vilken personalstyrka som har använts för prognoserna.
(336)
Planen innehåller inte någon detaljerad förklaring av hur de finansiella prognoserna påverkas av olika omstruktureringsåtgärder, inklusive investeringar och olika åtgärder för kostnadsminskning. Det är med andra ord inte klart vilken koppling som gäller mellan de planerade omstruktureringsåtgärderna och de finansiella prognoserna, särskilt i fråga om produktion och omkostnader. Planen visar t.ex. inte hur den planerade minskningen på 25 % av fartygsproduktionskostnaderna under en femårsperiod kan uppnås. Prognosens trovärdighet undermineras också av motsägelser i fråga om de planerade investeringsnivåerna. Kommissionen är därför inte övertygad om att grundscenariot för de finansiella prognoserna är trovärdigt och baserat på realistiska antaganden.
(337)
Det finns ingen analys som prövar prognosernas känslighet för riskfaktorer såsom marknadstrender och prisförändringar, materialkostnader, växelkurser, löner osv. Då det inte finns någon detaljerad beskrivning och motivering av de antaganden som ligger bakom de finansiella prognoserna, den finansiella modellen som används för dessa prognoser och för en känslighetsanalys, anser kommissionen att trovärdigheten hos dessa prognoser och planens hållbarhet inte har demonstrerats.
(338)
Slutligen noterar kommissionen att investeraren anser att det behövs ytterligare statligt stöd för att omstruktureringsplanen ska kunna genomföras med framgång.
(339)
Mot bakgrund av det ovan anförda anser kommissionen att det inte har demonstrerats att PSC:s omstruktureringsplan från juni 2008 leder till att varvets lönsamhet återställs.
(340)
Då det inte finns en realistisk och omfattande omstruktureringsplan sluter kommissionen sig till att det stöd som beviljats Gdynia-varvet och som beskrivs i skälen 209-232 är ett rent driftsstöd som inte är förenligt med den gemensamma marknaden i egenskap av omstruktureringsstöd.
c) Begränsning av stödet till vad som är nödvändigt
(341)
Enligt punkt 43 i riktlinjerna måste stödet begränsas till vad som är nödvändigt, dvs. till de kostnader som krävs för att genomföra omstruktureringen. Stödmottagaren förväntas komma med ett betydande bidrag till finansieringen av omstruktureringen via egna medel eller extern finansiering till marknadspris. Ett sådant bidrag demonstrerar marknadens tilltro till att företagets lönsamhet kan återställas och säkerställer att det statliga stödet begränsas till vad som är nödvändigt. I fråga om stora företag såsom Gdynia-varvet bör det egna bidraget uppgå till minst 50 % av omstruktureringskostnaderna. Det egna bidraget måste vara verkligt, vilket utesluter förväntade vinster och framtida kassaflöden (punkt 43 i riktlinjerna).
(342)
Kommissionen gjorde en bedömning av huruvida omstruktureringsplanen från 2006 uppfyller detta kriterium och slöt sig till att den inte gjorde det, av två orsaker. Planen var för det första baserad på kontinuerlig statlig finansiering i form av garantier, kapitaltillskott och skuldavskrivningar och planen demonstrerade inte att denna nivå av statligt stöd var nödvändig för att återställa varvets lönsamhet (särskilt varför det inte gick att genomföra alternativa omstruktureringsstrategier som skulle ha krävt en lägre insats från staten). För det andra var det egna bidraget mycket begränsat och inträde av en investerare som kunde tillhandahålla extern finansiering till marknadspriser var enbart en potentiell framtida händelse. Det egna bidraget kunde ha omfattat åtgärder såsom ledningens deltagande i en ökning av aktiekapitalet, utbyte av skulder mot aktier med privata fordringsägare och försäljning av tillgångar. Dessa åtgärder skulle sammantaget ha bidragit med cirka 127 miljoner zloty till företagets omstrukturering. Med beaktande av statens betydande insats gäller dock att även om dessa åtgärder skulle ha godkänts som eget bidrag enligt riktlinjerna, skulle bidraget inte ha varit betydande.
(343)
Kommissionen granskade också situationen vid varvet under de senaste åren, åtskilt från omstruktureringsplanen från 2006 som när allt kommer omkring inte hade genomförts.
(344)
För det första visar beskrivningen ovan rörande situationen vid Gdynia-varvet att varvet i praktiken inte har lyckats få någon extern finansiering för omstruktureringen. Det finns få tecken på externt deltagande på marknadsvillkor i varvets verksamhet.
(345)
Varvet lyckades förhandla fram en viss omstrukturering av sina kommersiella skulder, särskilt i det omstruktureringsavtal som slöts i juli 2003 (74) och som gällde skulder på cirka 424 miljoner zloty och utbyte av skulder mot aktier med kommersiella fordringsägare på cirka 70 miljoner zloty. Samtidigt står dock Gdynia-varvet inför ett stort antal indrivningsförfaranden och tvistemål. Kommissionen noterar också att värdet på offentligrättsliga skulder den 30 september 2007 uppgick till 423 miljoner zloty. Kommissionen anser att omstruktureringsavtalet från 2003 endast kan ses som eget bidrag om de berörda fordringsägarna godtar en längre återbetalningsperiod än normalt. I ett sådant fall skulle företaget få tilläggsresurser för omstruktureringen, och förlängningen av återbetalningsfristen skulle vara ett tecken på att marknaden ansåg det vara möjligt att återställa varvets lönsamhet. Samma gäller för utbyte av skulder mot aktier. Men även om omstruktureringsavtalet skulle kunna anses utgöra eget bidrag, konstaterar kommissionen dock att detta bidrag klart inte vore tillräckligt enligt riktlinjerna. De omstrukturerade kommersiella skulderna är lika stora som de offentligrättsliga skulder som inte har drivits in. Varvet borde nämligen uppenbart också bära andra omstruktureringskostnader än kostnaderna för omstrukturering av skulder.
(346)
Polen och stödmottagaren hävdade efter att den formella granskningen hade inletts att förskottsbetalningar från redarna bör ses som eget bidrag. Kommissionen kan inte godkänna detta argument. Enligt riktlinjerna får det egna bidraget inte innehålla något stöd, vilket inte är fallet om det exempelvis rör sig om ett lån med offentliga garantier med inslag av stöd (fotnot 1 till punkt 44 i riktlinjerna). Förskottsbetalningarna beviljades fulla garantier från exportkreditorganet, vilket kommissionen betraktar som statligt stöd (se ovan). Förskottsbetalningar från redarna kan därför inte anses utgöra extern finansiering till marknadspris. Av detta följer att det inte går att godta Polens ursprungliga argument om att stödnivån uppgick till 31 %, baserat på antagandet om att förskottsbetalningarna som beviljades garantier från exportkreditorganet utgjorde eget bidrag.
(347)
Kommissionen noterar också att Ray Car Carriers blev aktieägare i Gdynia-varvet genom utbyte av skulder mot aktier och därmed inte bidrog till omstruktureringskostnaderna.
(348)
När kommissionen beaktade de förväntade omstruktureringskostnaderna på 3 miljarder zloty och jämförde dem med de förväntade finansieringskällorna noterade kommissionen att planen hade ett finansieringsgap enligt det som visas i tabell 5 nedan. Rörelsekapitallånen på 280 miljoner zloty (punkt 14 i tabell 1 b) och 45 miljoner zloty (punkt 16 i tabell 1 b) och rörelsekapitallånen på 250-350 miljoner zloty från staten kan självfallet inte ingå här, eftersom dessa är öronmärkta för finansieringen av rörelsekapital som inte ingick i omstruktureringskostnaderna. Samma gäller för kapitaltillskottet från exportkreditorganet (200 miljoner zloty). Den utestående betalningen för industriutvecklingsbyråns aktier i Gdynia-varvet (punkt 17 i tabell 1 b) kan inte anses utgöra en finansieringskälla för omstrukturering av det nya varvet eftersom det gäller en betalning till industriutvecklingsbyrån, inte till varvet.
Tabell 5
Förväntade finansieringskällor för planerade omstruktureringskostnader (miljoner zloty)
(PLN million)
Kapitaltillskott från ISD Polska
405
Investeringslån
185
Försäljning av tillgångar
240
Kapitaltillskott från staten
515
Kapitaltillskott från staten
385
Kapitaltillskott från staten
250
Avskrivning av skatteskulder
308
Totalt
2 288
Planerade omstruktureringskostnader totalt
3 000
Finansieringsgap
712
(349)
Med tanke på detta finansieringsgap sluter kommissionen sig till att den gemensamma omstruktureringsplanen inte säkerställer finansieringen av omstruktureringen. Med andra ord visar planen inte hur den planerade omstruktureringen faktiskt kan genomföras, även om varvet beviljas betydande mängder nytt statligt stöd.
(350)
I den gemensamma omstruktureringsplanen från september finns vissa tidigare intäkter betecknade som Gdynia-varvets och Gdansk-varvets egna bidrag till sin omstrukturering (tabell 1 b, Hävdat tidigare eget bidrag). Även om några av dessa intäkter (t.ex. vissa försäljningar av tillgångar) kunde ha godkänts som eget bidrag enligt riktlinjerna (faktiskt och fritt från statligt stöd), anser kommissionen, med tanke på de två varvens svåra finansiella situation, att denna tilläggsintäkt användes för att minska förlusterna och inte kunde användas för verklig omstrukturering. Även om varvet lyckades genomföra vissa omstruktureringsåtgärder (t.ex. små investeringar) tack vare bl.a. avyttring av tillgångar, anser kommissionen att sådana intäkter inte kan anses vara fria från statligt stöd, eftersom omstruktureringen och varvsverksamheten byggde på en kontinuerlig ackumulering av offentligrättsliga skulder, möjligheten till fortsatt förlustbringande ekonomisk verksamhet och fortsatt statligt stöd.
(351)
Med tanke på varvets finansiella situation är det under alla omständigheter klart att alla tidigare intäkter från varvets egna resurser eller externa resurser har använts för att finansiera varvets tidigare verksamhet.
(352)
Dessutom kan kommissionen inte godkänna de nedan beskrivna delarna av det påstådda planerade egna bidraget.
(353)
För det första och som det konstateras ovan, var rörelsekapitallånen på 280 miljoner zloty (punkt 14 i tabell 1 b) inte öronmärkta för att täcka någon del av de planerade omstruktureringskostnaderna som beskrivs ovan, utan var särskilt avsedda att finansiera rörelsekapital för pågående produktion. Dessutom kan dessa lån inte anses vara faktiska, utan närmast som potentiella och tidsmässigt avlägsna. Samma gäller för rörelsekapitallånet på 45 miljoner zloty för produktion annan än skeppsbyggnad (punkt 16 i tabell 1 b).
(354)
För det andra kan investeringslånet på 185 miljoner zloty för produktion annan än skeppsbyggnad (punkt 15 i tabell 1 b) i detta skede inte anses vara faktiskt och möjligt. Polen förklarade i sitt förtydligande av den 7 juli 2008 att ISD Polska diskuterade med flera banker i syfte att få detta lån. Kommissionen granskade två intresseförklaringar som hade lämnats in tillsammans med omstruktureringsplanen från september.
(355)
Kommissionen kan inte på den grunden sluta sig till att planen har demonstrerat att investeringslånet är faktiskt. Planen visade endast att ISD Polska förde diskussioner med två banker, av vilka den ena verkade intresserad av att analysera projektet. Det faktum att ISD Polska inledde arbetet på detta projekt i slutet av 2007, då företaget förvärvade en andel i Gdynia-varvet, och att företaget än så länge inte har lyckats garantera finansiering för det ändamålet är en betydande indikation.
(356)
För det tredje noterar kommissionen att septemberplanen innehåller de enskilda komponenterna i försäljningen av tillgångar avsedd att generera ett eget bidrag på 240 miljoner zloty (punkt 13 i tabell 1 b).
(357)
Dessutom har varken ISD Polska eller Gdynia-varvet för närvarande rätt att avyttra den viktigaste delen av dessa tillgångar (marken på vilken Gdynia-varvets slipar är belägna). Det finns för närvarande klara hinder av rättslig karaktär (Gdynia-varvets behov av att förvärva äganderätten till denna mark som i grunden är kopplad till avveckling av Synergia 99 där Gdynia-varvet endast är en av aktieägarna, administrativa förfaranden rörande Gdansk-hamnens gränser) och av praktisk karaktär (marken kan inte säljas förrän de tre sliparna har nedmonterats och sannolikt först efter att platsen har sanerats) som hindrar Gdynia-varvet och ISD Polska från att sälja dessa tillgångar. Dessutom, enligt förklaringar från investeraren, kan de förväntade höga intäkterna från markförsäljningen endast fås efter att man har säkerställt att villkoren för bygglov kan ändras (75). Det framgår av septemberplanen att Synergia 99 i egenskap av aktuell ägare av marken ännu inte har vidtagit administrativa åtgärder för att utesluta denna mark från hamnområdet. Även om septemberplanen innehåller en detaljerad redogörelse för komponenterna i Synergia 99-projektet beror det faktiska genomförandet på olika faktorer som ligger utom Gdynia-varvets och ISD Polskas kontroll, särskilt ändringarna av hamnområdets gränser. Kommissionen kan därför inte anse att detta påstådda egna bidrag är faktiskt.
(358)
ISD har lämnat en oberoende värdering av marken där de tre sliparna är belägna ([…] miljoner zloty).
(359)
Kommissionen noterar att Synergia 99:s styrelse har värderat företagets tillgångar till […] miljoner zloty. Eftersom styrelsen utfärdade ett utlåtande om detta när aktieägaravtal skulle tecknas om arrangemangen för uppdelning av tillgångarna i fall att Synergia 99 avvecklas, kan man anta att styrelsen inte underskattade tillgångarnas värde. En oberoende expert som vid den tidpunkten anlitades av styrelsen uppskattade den berörda markens marknadsvärde till […] miljoner zloty.
(360)
Mot bakgrund av de stora skillnaderna mellan de två värderingarna som bygger på avvikande antaganden om markens framtida användning, anser kommissionen att antagandet om att marken kommer att användas för exklusiv byggnation är optimistiskt och, då det inte finns konkreta anbud för anskaffning av marken eller mera påtagliga hänvisningar till planer om att återställa området, att antagandet är tämligen orealistiskt. Kommissionen anser att de potentiella intäkterna från försäljning av marken för industriellt bruk eller för byggnation också bör uppskattas, i den mån någotdera scenariot är realistiskt.
(361)
Kommissionen noterar också att det uppskattade investeringsvärdet på den mark där de tre sliparna är belägna ([…] miljoner zloty) inte återspeglades i det pris som ISD betalade för aktierna i Gdynia-varvet. Enligt omstruktureringsplanen från september uppgick nettovärdet för Gdynia-varvets tillgångar i slutet av 2007 till [[…] betydande negativt värde] miljoner zloty. Efter det har staten gjort kapitaltillskott på 515 miljoner zloty och 385 miljoner zloty och en ytterligare kapitalisering på 200 miljoner zloty är planerad. Om alla andra delar av balansräkningen förblir oförändrade (76) uppgår nettovärdet på varvets tillgångar efter dessa kapitaltillskott till [[…] positivt värde] miljoner zloty, medan ISD Polska betalar ett symboliskt värde för aktierna i Gdynia-varvet. Om marknadsvärdet på den mark där sliparna är belägna hade återspeglats i balansräkningen på ett korrekt sätt skulle tillgångarnas nettovärde vara ännu högre. ISD Polska skulle med andra ord köpa aktierna i Gdynia-varvet till ett pris under marknadsvärdet, dvs. ta emot statligt stöd. Kommissionen anser därför att dessa tillgångar är ”förorenade” med statligt stöd som har beviljats under privatiseringsprocessen och att försäljningen av dem inte kan ses som ett eget bidrag som är fritt från statligt stöd.
(362)
I fråga om de övriga tillgångar som för närvarande finns på Gdynia-varvets eller Gdansk-varvets balansräkning öronmärkta för försäljning godtar kommissionen, på grundval av tillgänglig information, att uthyrning eller försäljning av vissa av tillgångarna utgör ett verkligt och aktuellt eget bidrag, om det finns en underbyggd värdering att tillgå och om uthyrningen eller försäljningen baserar sig på befintliga avtal (försäljning av aktier i Euromedicus, försäljning av aktier i Polskie Linie Lotnicze, hyresavtal med Eurocynk och med CRIST). Dessa avtal representerar ett värde på cirka […] miljoner zloty.
(363)
Slutligen och i överensstämmelse med etablerad praxis (77) anser kommissionen att framtida kassaflöde inte kan anses utgöra eget bidrag enligt riktlinjerna eftersom det inte representerar ett faktiskt bidrag från företaget eller dess aktieägare till omstruktureringskostnaderna.
(364)
Av detta följer att de enda delar som kan anses utgöra eget bidrag är kapitaltillskotten från ISD Polska (totalt 405 miljoner zloty) och intäkterna från försäljning och uthyrning av vissa tillgångar (14 miljoner zloty). Detta egna bidrag motsvarar 14 % (78) av de förväntade omstruktureringskostnaderna på 3 miljarder zloty. Utifrån att kommissionen godtar de polska myndigheterna förslag som lades fram vid mötet av den 30 september 2008 om att det egna bidraget bedöms genom en jämförelse med de omstruktureringskostnader som uppstått vid varven från den tidpunkt då investerarna skulle ha tagit över varven, erhålls samma resultat (omstruktureringskostnader på 3,065 miljarder zloty med ett faktiskt eget bidrag på 419 miljoner zloty, dvs. 14 %).
(365)
Detta bör ses mot bakgrund av det förväntade nya statliga stödet, som är ett grundläggande antagande i planen, dvs. ytterligare kapitaltillskott från staten på 1,6 miljarder zloty (1,14 miljarder zloty i juni 2008 och 418 miljoner zloty utestående) och ytterligare omläggning av ackumulerade offentligrättsliga skulder på 496,6 miljoner zloty för 2009-2017. Här bör noteras att planen utgår från att varvsverksamheten fortsättningsvis är beroende av finansiering genom garantier för förskottsbetalningar som beviljas av exportkreditorganet på förmånliga villkor, eftersom detta ingår i den finansiella modellen för de sammanslagna varven. De sammanslagna varven förväntas få nya garantier fram till slutet av 2008. Även under de följande åren, åtminstone fram till omstruktureringsperiodens slut 2012, täcks skeppsbyggnadsprocessen praktiskt taget helt och hållet av garantier från exportkreditorganet.
(366)
Dessutom måste kommissionen beakta hela omstruktureringsperioden, med början från 2002. Med tanke på det betydande statliga stöd som varvet har åtnjutit under denna period är det egna bidraget, som en procentandel av omstruktureringskostnaderna, ännu lägre. Det är därför uppenbart att det egna bidraget inte ens tillnärmelsevis når upp till den tröskel på 50 % av omstruktureringskostnaderna som krävs enligt riktlinjerna.
(367)
Även om investeraren planerar ett kapitaltillskott på 500 miljoner zloty för att delvis finansiera investeringsprogrammet har investeraren också begärt ett ytterligare kapitaltillskott från staten på totalt 515 miljoner zloty, omläggning av de offentligrättsliga skulderna på 560 miljoner zloty och täckning av varvets potentiella framtida skulder, uppskattade till 555 miljoner zloty (framtida förluster, sanktioner för upphävande av kontrakt, tvistemål). Dessutom förtecknas i planen varvets alla andra skulder upp till ett totalbelopp på 948 miljoner zloty (kommersiella skulder till leverantörer, redare osv.), med ett antagande om att de kommer att täckas av staten. Slutligen gäller att investeraren kräver ytterligare garantier från exportkreditorganet för en förmånligare premie än den normala premien för företag med sund ekonomi för finansiering av rörelsekapital och statsgarantier för överbryggningslån till ett belopp på 397 miljoner zloty.
(368)
De omstruktureringskostnader som kan identifieras på grundval av den begränsade informationen i planen omfattar minst ackumulerade skulder (ackumulerade skulder och lån på totalt 1 508 miljoner zloty), förväntade förluster på befintliga skeppsbyggnadskontrakt och tvistemål (555 miljoner zloty) och planerade investeringar för perioden 2008-2018 (443 miljoner zloty).
(369)
De flesta av dessa kostnader ska täckas av statligt stöd. Det föreslagna egna bidraget är ett kapitaltillskott från investeraren på 500 miljoner zloty. Kommissionen noterar att det inte har lämnats någon information om investerarens förmåga att tillhandahålla ett sådant kapitaltillskott. Enligt det preliminära anbudet från PSC ska medlen för att finansiera kapitaltillskott fås från en tredje part, en finansiell investerare. I brist på bevis på att investeraren kan tillhandahålla ett kapital på 500 miljoner zloty anser kommissionen att denna åtgärd inte kan anses vara faktisk. Dessutom utgår planen från att intäkterna från försäljning av tillgångar under perioden efter anslutningen och intäkter från den planerade försäljningen av tillgångar till ett totalbelopp på 174,5 miljoner zloty också betraktas som eget bidrag enligt riktlinjerna. Inte heller här finns några belägg för att de tidigare transaktionerna var fria från statligt stöd och att antagandet om de planerade intäkterna är realistiskt. Denna motsägelse rörande det egna bidraget som det deklarerats av investeraren ger upphov till ytterligare tvivel om antagandenas trovärdighet i detta hänseende. Kommissionen sluter sig därför till att planen inte visar att det planerade egna bidraget är betydande, faktiskt och fritt från statligt stöd.
(370)
Kommissionen noterar att även om de föreslagna åtgärderna (kapitaltillskott på 500 miljoner zloty och tidigare och framtida försäljningar av tillgångar) hade ansetts utgöra eget bidrag, skulle de motsvara 27 % av omstruktureringskostnaderna enligt det som visas ovan. Dessutom måste kommissionen beakta hela omstruktureringsperioden, med början från 2002. Med beaktande av det betydande statliga stöd som varvet har åtnjutit under denna period är det egna bidraget som en procentandel av de totala omstruktureringskostnaderna ännu lägre. Det är därför uppenbart att det egna bidraget inte ens tillnärmelsevis når upp till den tröskel på 50 % av omstruktureringskostnaderna som krävs enligt riktlinjerna.
(371)
På denna grund anser kommissionen att varvet praktiskt taget inte har fått något eget bidrag enligt riktlinjerna tidigare och, i den utsträckning varvet har fått det, är bidraget inte betydande. Dessutom säkerställer omstruktureringsplanen från Polish Shipbuilding Company inte en tillräcklig nivå av eget bidrag. Eftersom syftet med det egna bidraget är att hålla det statliga stödet på ett minimum och eftersom det inte har förekommit eget bidrag, måste kommissionen sluta sig till att kravet på att stödet begränsas till vad som är nödvändigt inte har uppfyllts. Tvärtom bygger PSC:s omstruktureringsplan på antagandet om att ytterligare statligt stöd beviljas och i planen konstateras att genomförandet beror på detta nya statliga stöd.
(372)
På grundval av det ovan anförda sluter kommissionen sig till att varvet inte tidigare har fått praktiskt taget något eget bidrag enligt riktlinjerna, dvs. eget bidrag som är faktiskt och fritt från statligt stöd. Inte heller säkerställer den gemensamma omstruktureringsplanen eller planen från PSC en tillräcklig nivå på det egna bidraget. Eftersom syftet med det egna bidraget är att hålla det statliga stödet på ett minimum och eftersom det inte har förekommit eget bidrag, måste kommissionen sluta sig till att kravet på att stödet begränsas till vad som är nödvändigt inte har uppfyllts. Båda omstruktureringsplanerna baserar sig dock på antagandet om att ytterligare statligt stöd beviljas. Det förekommer totalt sett en oproportionerlig finansiering av omstruktureringen genom statligt stöd vilket leder till otillbörlig snedvridning av konkurrensen.
(373)
Enligt riktlinjerna får stödet inte ge företaget extra pengar som kan användas för aggressiva åtgärder som snedvrider marknaden och som inte hör samman med omstruktureringsprocessen. Varvet har inte beviljats extra pengar, men genom de statliga garantierna har det fått tillgång till rörelsekapital som det inte kunde ha fått på marknaden. Till följd av detta kunde varvet inte bara fortsätta sin verksamhet och fylla orderböckerna utan också teckna kontrakt utan att behöva bära kostnaderna för att dämpa riskerna förknippade med förändringar i materialpriser och fluktuationer i växelkurserna. Varvet kunde med andra ord använda statligt stöd för verksamhet som snedvrider marknaden och som inte är förknippad till omstruktureringsprocessen, genom att ta emot beställningar till priser som inte täcker kostnaderna. Detta stärker kommissionens uppfattning om att det statliga stödet inte var begränsat till det nödvändiga för varvets överlevnad.
(374)
Slutligen påminner kommissionen om att statligt stöd till företag i svårigheter bör användas för att finansiera omstrukturering. Driftsstöd kan bara tillåtas i den mån det är nödvändigt för att hålla företaget flytande i väntan på att en omfattande omstrukturering genomförs. I det berörda fallet har det förekommit begränsat med verkliga omstruktureringsåtgärder som har långsiktiga verkningar. Det statliga stödet säkerställde närmast att varvet hölls flytande och utgjorde därför ett rent driftsstöd. Stödet kan därför inte anses ha varit begränsat till det nödvändiga för att möjliggöra en omstrukturering.
(375)
Mot bakgrund av det ovan anförda sluter kommissionen sig till att kravet på att stödet ska vara begränsat till vad som är nödvändigt och att det åtföljs av ett eget bidrag som är faktiskt, betydande och fritt från statligt stöd inte uppfyllts.
d) Undvikande av otillbörlig snedvridning av konkurrensen
(376)
Kommissionen påminner om det preliminära avtalet med Polen om nedläggning av SD I-dockan. Mot bakgrund av den senare utvecklingen efter att avtalets slöts och de ovan anförda slutsatserna om de två första villkoren i riktlinjerna finns det inget behov av att bedöma huruvida de av Polen föreslagna kompensationsåtgärderna är tillräckliga.
e) Slutsats
(377)
Eftersom riktlinjernas kriterier för att stöd ska anses vara förenligt med den gemensamma marknaden inte har uppfyllts sluter kommissionen sig till att de åtgärder som förtecknas i skälen 209-232 inte är förenliga med den gemensamma marknaden i egenskap av omstruktureringsstöd.
C. ANNAT STÖD
(378)
I sitt framläggande av den 11 juli 2007 konstaterade Polen att Gdynia-varvet hade mottagit stöd ”annat än omstruktureringsstöd”. Detta stöd förtecknas i tabell 4.
(379)
Kommissionen påminner om att ett företag i svårigheter, eftersom företagets fortlevnad är i fara, inte kan anses vara ett lämpligt medel för att främja andra allmänna mål förrän dess lönsamhet har säkerställts (punkt 20 i riktlinjerna). Allt stöd som beviljas ett företag i svårigheter under omstruktureringsperioden måste anmälas som stöd till omstrukturering, utom om företaget omfattas av bestämmelserna om undantag (punkt 69 i riktlinjerna).
(380)
Polen har inte lämnat några bevis på att det stöd som visas i tabell 4 ovan skulle omfattas av undantagsbestämmelserna.
(381)
Kommissionen sluter sig till att även dessa åtgärder omfattas av detta beslut och att de utgör olagligt och oförenligt omstruktureringsstöd.
IV. SLUTSATS
(382)
Kommissionen konstaterar att Polen olagligt och i strid mot artikel 88.3 i EG-fördraget har beviljat det statliga stöd som beskrivs i skälen 209-232 till förmån för Gdynia-varvet. Detta stöd är inte förenligt med den gemensamma marknaden enligt något av de undantag som fastställs i EG-fördraget.
(383)
För att återställa den status som rådde tidigare måste det statliga stödet återkrävas.
V. GENOMFÖRANDE
(384)
Det stödinslag som ingår i de åtgärder som har beviljats Gdynia-varvet och som presenteras i skälen 209-232 i detta beslut måste återkrävas. Generellt gäller att det stödinslag som måste återkrävas, dvs. den fördel som stödmottagaren har erhållit, motsvarar skillnaden mellan de villkor som stödmottagaren kan få på marknaden och villkoren för den åtgärd som har beviljats.
(385)
Den referens- och diskonteringsränta som kommissionen har tillkännagett tillämpas som typexempel för marknadsräntan för att mäta stödinslagen, särskilt för ett stöd som utbetalas i flera delbetalningar, och för att beräkna inslagen av stöd som följer av räntestödordningar (79). När det gäller företag i svårigheter, såsom Gdynia-varvet, anser kommissionen att referensräntan måste ökas med minst 400 räntepunkter för att återspegla den höga risk som ingår i transaktionen och med ytterligare 200 räntepunkter om säkerhet saknas eller stödmottagaren har erbjudit en dålig säkerhet. Som förklaras ovan är värdet på den säkerhet som varvet erbjöd tvivelaktig när man ser till företagets förhållande mellan skulder och tillgångar. När ett företag i svårigheter inte kan få finansiering på marknaden kan stödinslaget motsvara upp till 100 % av det nominella värdet på de medel som erhålls (80).
(386)
Kommissionen anser att Gdynia-varvet under den period då det mottog stödet enligt skälen 209-232 var i allvarliga finansiella svårigheter (enligt beskrivningen i skälen 62-66) och hade inga möjligheter att få finansiering på marknaden. Varvet hade negativt eget kapital, fortsatte göra förluster och fick praktiskt taget ingen finansiering från marknaden under den granskade perioden. Under sådana omständigheter skulle en aktör i en marknadsekonomi inte vara villig att tillhandahålla varvet någon finansiering med tanke på den höga inneboende risken. Kommissionen anser därför att ingen bank skulle ha gått med på att bevilja varvet lån, inte ens till hög ränta, och ingen bank skulle ha gått med på att bevilja en garanti, inte ens till en hög avgift.
(387)
Eftersom Gdynia-varvet inte kunde ha fått ett lån eller en garanti på marknaden, utgör alla lån och garantier som under den granskade perioden har beviljats varvet automatiskt stöd. Härav följer att alla garantier som fortfarande är utestående måste avslutas omedelbart och alla lån måste återbetalas omedelbart.
(388)
Det är dock inte tillräckligt med återbetalning av lån som har beviljats varvet för att återställa den ursprungliga situationen eftersom varvet fram till återbetalningsdagen har haft tillgång till finansiering som varvet normalt inte kunde ha fått på marknaden. För att återställa den ursprungliga situationen måste återkravet också omfatta ett belopp som motsvarar fördelens värde, som endast kan uppskattas på grundval av den räntesats som debiteras för mycket riskfyllda lån. Kommissionen måste därför besluta om återkrav av skillnaden mellan den ränta som Gdynia-varvet faktiskt har betalat och en teoretisk lämplig ränta för ett mycket riskfullt lån från den tidpunkt då lånet beviljades varvet till den tidpunkt då varvet har återbetalat lånet. När det gäller att fastställa räntesatsen för ett mycket riskfullt lån anges i kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta att tillägget kan beräknas till 400 räntepunkter eller ännu mer ”om ingen privat bank skulle ha accepterat att bevilja lånet i fråga”, vilket är det som gäller i detta fall. Kommissionen har i flera beslut ansett att ett tillägg på 600 räntepunkter på referensräntan är ett lämpligt minimum för att återspegla en hög risk (81). Kommissionen anser att detta är minimum för lånen i det aktuella fallet.
(389)
Kommissionen har samma synsätt när det gäller garantier, dvs. den måste besluta om återkrav av den bidragsekvivalent som ingår i garantin från den tidpunkt då det garanterade lånet utbetalades till den tidpunkt då garantin avslutades.
(390)
Som det förklaras i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (82) anser kommissionen att bidragsekvivalenten motsvarar antingen den räntesubvention som har erhållits med hjälp av garantin (när garantin täcker ett lån som har beviljats med en räntesats som ligger under marknadsräntan) eller det belopp som följer av riskfaktorn multiplicerat med det garanterade beloppet minus de premier som stödmottagaren har betalat för garantin.
(391)
Om det inte är möjligt att beräkna stödinslaget med hjälp av dessa regler anser kommissionen det vara lämpligt att beräkna skillnaden mellan den garantipremie som skulle debiteras på marknaden och den premie som mottagaren har betalat. Kommissionen anser att den skillnad som har räknats fram på detta sätt utgör stödinslaget i garantin. Kommissionen konstaterar att exportkreditorganet beviljar exportförsäkringar som garanteras av staten med stöd av en ordning som är fri från statligt stöd och som kommissionen har godkänt genom sitt beslut av den 18 juli 2007, och anser att den premie som exportkreditorganet debiterar för detta kunde fungera som referenspremium för den beräkning det gäller. Även här gäller att denna premie borde höjas med minst 400 räntepunkter för att återspegla det faktum att varvet inte var berättigat till garantier enligt ordningen. De garantier som beviljades varvet medförde i sig en betydligt högre risk.
(392)
Som det förklaras ovan och utifrån att varvet inte kunde få några garantier på marknaden på grund av varvets svåra finansiella situation, måste de utestående garantierna avslutas omedelbart i syfte att stoppa den snedvridning av konkurrensen som stödet medför.
(393)
I fråga om garantierna för förskottsbetalningar noterar kommissionen att de förskottsbetalningar som exportkreditorganet har garanterat utgör ett slags försäljningsavtal, inte ett låneavtal, och att ingen ränta debiteras på förskottsbetalningar. Kommissionen anser därför att man för beräkningen av det stöd som stödmottagaren har fått måste göra en jämförelse mellan den premie som varvet har betalat och den premie som normalt skulle debiteras på marknaden. Även här kan exportkreditorganets stödprogram (som är fritt från statligt stöd) tjäna som referens när det gäller vilka avgifter som debiteras på marknaden, och dessa referensavgifter bör justeras uppåt så att de återspeglar den tilläggsrisk som ingår när en garanti beviljas till ett företag som har finansiella svårigheter.
(394)
Eftersom detta gäller för de övriga garantier som har beviljats varvet och av samma skäl, noterar kommissionen att alla befintliga garantier från exportkreditorganet måste avslutas omedelbart.
(395)
Fortsatt utebliven indrivning av skulder från de offentliga myndigheternas sida utgör också statligt stöd som måste beaktas (83). Den kan jämföras med ett revolverande lån som beviljas på förmånliga villkor och stödinslaget består därför av skillnaden mellan den ränta som skulle ha debiterats på marknaden (i fråga om ett företag med liknande värdering i en liknande finansiell och ekonomisk situation och med en liknande säkerhet) och den ränta som den beviljande myndigheten debiterar.
(396)
Med tanke på varvets kontinuerligt svåra finansiella situation anser kommissionen att en fordringsägare i en marknadsekonomisk situation skulle driva in sina fordringar omedelbart när de förfaller. Det faktum att de polska myndigheterna inte vidtog indrivningsåtgärder omedelbart utgjorde stöd, och därför ska förfallodagen för de obetalda skulderna ses som det datum då stödet gjordes tillgängligt. Stödinslaget motsvarar skillnaden mellan den ränta som skulle debiteras på marknaden (i fråga om ett företag med liknande värdering, samma finansiella och ekonomiska situation och samma säkerhet) och den ränta som den beviljande myndigheten debiterar.
(397)
Eftersom en aktör i en marknadsekonomi skulle kräva omedelbar återbetalning av varvets skulder, är det inte bara stödet till följd av otillräcklig räntedebitering som måste återbetalas, utan också de ackumulerade skulderna måste återbetalas omedelbart.
(398)
Alla avskrivningar av skulder motsvarar stöd som inte behöver återbetalas och därför utgör hela den del av skulden som har avskrivits stöd.
(399)
Enligt lagen av den 30 oktober 2002 överförs offentligrättsliga skulder som omstruktureras enligt kapitel 5a till Operator, ett företag som i sin helhet ägs av industriutvecklingsbyrån, och tillsammans med skulderna överförs tillgångar som bör ha ett värde på minst 25 % av de skulder som omstruktureras. Operator bör sedan sälja dessa tillgångar och använda de erhållna intäkterna till att återbetala delar av de offentligrättsliga skulderna. De behöriga myndigheterna skriver sedan av återstoden av skulderna. Kommissionen anser därför att inslaget av statligt stöd i denna transaktion motsvarar värdet på de offentligrättsliga skulder som överförts till Operator minus det faktiska värdet på de överförda tillgångarna. Enligt lagen av den 30 oktober 2002 betyder detta att stödinslaget på sin höjd motsvarar 75 % av de överförda skulderna. Om värdet på tillgångarna är högre eller lägre än de 25 % som krävs enligt lagen måste dock stödinslaget justeras enligt detta.
(400)
Kommissionen noterar att kapitaltillskotten från staten eller statskontrollerade organ, såsom industriutvecklingsbyrån och KPS, till företag i svårigheter, dvs. tillskott utan förväntan på avkastning, anses utgöra stöd som inte behöver återbetalas (84). För att rätta till den snedvridning av konkurrensen som orsakats av kapitaltillskottet måste varvet återbetala hela det belopp som har tillförts.
(401)
Genom en skrivelse av den 3 november 2008 förband sig Polen att genomföra detta beslut genom att sälja varvets tillgångar till marknadspris via ett öppet, transparent, villkorslöst och icke-diskriminerande anbudsförfarande (som genomfördes i enlighet med de specifika villkor som först angavs i kommissionens skrivelse av den 27 oktober 2008) och därefter genomföra likvidation av Gdynia-varvet. Alla återkrav enligt detta beslut måste registreras av Polen utan dröjsmål inom ramen för Gdynia-varvets likvidation. Genom en skrivelse av den 6 november 2008 underrättade kommissionen Polen om att försäljningen av tillgångar, förutsatt att dessa villkor uppfylls, inte kommer att medföra något nytt stöd till köparen/köparna och att tillgångarna kan överföras till köparen/köparna utan någon skyldighet om återbetalning av olagligt och oförenligt statligt stöd som hade genomförts till förmån för varvet under de senaste åren, i enlighet med kravet om att det inte bör finnas någon ekonomisk kontinuitet mellan stödmottagarna och köparnas verksamhet (85). Kommissionen kommer att i sin bedömning av att detta beslut genomförs korrekt noga övervaka efterlevnaden av de villkor som anges i kommissionens skrivelse av den 27 oktober 2008 och som de polska myndigheterna har godkänt.
(402)
Nedan finns en sammanfattning av dessa villkor, som Polen uttryckligen har åtagit sig att uppfylla.
(403)
Tillgångarna (utan skulder) kommer att privatiseras genom ett öppet, transparent, icke-diskriminerande och villkorslöst anbudsförfarande. Gdynia-varvet och alla återstående tillgångar och skulder kommer att likvideras.
(404)
Tillgångarna måste säljas till marknadspris (högsta anbudet). Tillgångarnas olika delar måste säljas separat eller i ett stort antal små paket som definieras med tanke på maximerad försäljning. Dessa paket får inte bestå av organiserade delar av ett företag eller en affärsverksamhet. Denna definition av paketen får inte förhindra potentiella köpare från att lägga fram ett gemensamt bud på flera delar eller paket.
(405)
Anbudsförfarandet måste vara icke-diskriminerande, det måste säkerställa att försäljningen är öppen för alla potentiella köpare oberoende av profil, utan diskriminering när det gäller investeringens ändamål.
(406)
Det får inte finnas villkor anslutna till anbudsförfarandet (t.ex. bibehållen personalstyrka eller verksamhet eller övertagande av befintliga kontrakt). (Det enda kriteriet för valet av vinnande anbud ska vara maximering av intäkterna till förmån för varvets fordringsägare.)
(407)
Varvets offentliga och privata fordringsägare, inklusive varvets kunder, bör ha samma förmånsrättsordning och rättigheter till intäkterna från försäljning av tillgångarna som de skulle ha haft i ett konkursförfarande.
(408)
Inget nytt statligt stöd får beviljas i samband med försäljningen, oavsett om det är i form av avskrivningar, statsfinansierad återbetalning av offentligrättsliga skulder eller återbetalning till privata fordringsägare, kapitaltillskott, lån, garantier eller andra åtgärder. Eventuella nya offentligrättsliga skulder som uppstår under perioden och som är nödvändiga för att slutföra försäljningsförfarandet måste återkrävas från likvidationstillgångarna.
(409)
Försäljningen måste genomföras av en oberoende administrator som har liknande rättigheter och skyldigheter som en konkursförvaltare normalt har. Det måste inrättas en struktur som gör det möjligt för fordringsägarna att övervaka försäljningen på ett effektivt sätt och säkerställa att den genomförs på marknadsvillkor, och att fordringsägarnas förmånsrättsordning och rättigheter till intäkterna respekteras. Därutöver utser Polen och kommissionen tillsammans en övervakningsförvaltare med det specifika uppdraget att hjälpa kommissionen att verifiera att försäljningsprocessen och indrivningen av stödet sker i fullständig överensstämmelse med de krav som anges ovan. För detta ändamål bör övervakningsförvaltaren regelbundet lämna in detaljerade rapporter till kommissionen om varje steg i förfarandet.
(410)
Polen har anfört att det kommer att krävas rättsliga åtgärder för att genomföra detta beslut. Kommissionen medger att det därför är motiverat med en längre genomförandeperiod än normalt, också med tanke på det antal individuella stödåtgärder som omfattas av detta beslut och deras olika former och varaktigheter. Kommissionen uppmanar därför Polen att genomföra detta beslut inom sju månader från delgivningen av detta beslut.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det statliga stöd som beskrivs i skälen 209-232 i detta beslut och som Polen olagligen har genomfört för Gdynia-varvet i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget, är oförenligt med den gemensamma marknaden.
Vidare är alla förskottsbetalningsgarantier som Polen i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget har genomfört till förmån för Gdynia-varvet från och med den 1 juli 2007 till och med datumet för detta beslut oförenliga med den gemensamma marknaden.
Artikel 2
I fråga om de lån som stödmottagaren erhållit från olika offentliga organ enligt det som beskrivs i skälen 209-232 i detta beslut ska Polen återkräva det stöd vars belopp motsvarar skillnaden mellan den räntesats som Gdynia-varvet faktiskt betalade och den räntesats som stödmottagaren kunde ha fått för ett lån på marknadsvillkor under perioden mellan den tidpunkt då de berörda lånen beviljades och den tidpunkt då de återbetalades. Dessutom gäller att eventuella utestående lån vid tidpunkten för detta beslut ska återbetalas omedelbart.
Artikel 3
I fråga om garantierna från staten enligt det som beskrivs i skälen 209-232 i detta beslut ska Polen återkräva det stöd som, under perioden från tidpunkten då stödet beviljades och fram till tidpunkten då garantin löpte ut, motsvarar skillnaden mellan den räntesats som Gdynia-varvet faktiskt betalade för det lån som hade statlig garanti som säkerhet och den räntesats som mottagaren skulle ha betalat enligt marknadsvillkor, som motsvarar det garanterade beloppet multiplicerat med riskfaktorn (sannolikheten för betalningsförsummelse) minus den betalda garantipremien eller som motsvarar skillnaden mellan den garantipremie som mottagaren har betalat och den garantipremie som mottagaren skulle ha betalat enligt marknadsvillkor. Dessutom gäller att om någon av dessa garantier är i kraft vid tidpunkten för detta beslut ska den avslutas omedelbart.
Artikel 4
I fråga om förskottsbetalningsgarantierna som har beviljats av exportkreditorganet enligt det som beskrivs i skälen 209-232 i detta beslut ska Polen återkräva det stöd som under perioden från den tidpunkt då stödet beviljades och fram till tidpunkten då garantin löpte ut motsvarar skillnaden mellan den garantipremie som mottagaren betalade och den garantipremie som mottagaren skulle ha betalat för en garanti som fås på marknaden. Dessutom gäller att om någon av dessa garantier är i kraft vid tidpunkten för detta beslut ska den avslutas omedelbart.
Artikel 5
Artiklarna 3 och 4 gäller också mutatis mutandis på alla förskottsbetalningsgarantier som Polen i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget har beviljat Gdynia-varvet från och med den 1 juli 2007 fram till datumet för detta beslut.
Artikel 6
I fråga om den uteblivna indrivningen av skulder till olika offentliga organ enligt det som beskrivs i skälen 209-232 i detta beslut ska Polen för perioden mellan tidpunkten då stödet beviljades och tidpunkten då den offentligrättsliga skulden betalades återkräva det stöd som motsvarar skillnaden mellan den räntesats som Gdynia-varvet faktiskt betalade och den räntesats mot vilken stödmottagaren hade kunnat få förfallodagen för sina skulder uppskjuten av en fordringsägare i en marknadsekonomi. Dessutom ska alla utestående offentligrättsliga skulder återbetalas omedelbart.
Artikel 7
I fråga om avskrivningen av skulder till offentliga organ enligt det som beskrivs i skälen 209-232 i detta beslut ska Polen återkräva det stöd som motsvarar avskrivningens belopp.
Artikel 8
I fråga om offentligrättsliga skulder som har omstrukturerats enligt det som beskrivs i skälen 209-232 i detta beslut och enligt lagen av den 30 oktober 2002 om statligt stöd till företag med särskild betydelse för arbetsmarknaden, i sin ändrade lydelse, ska Polen återkräva det stöd som motsvarar beloppet på den offentligrättsliga skuld som har överförts till Operator, minus det faktiska värdet på stödmottagarens tillgångar som har överförts till Operator.
Artikel 9
I fråga om kapitaltillskott från olika offentliga organ enligt det som beskrivs i skälen 209-232 i detta beslut ska Polen återkräva det stöd som motsvarar kapitaltillskottets hela belopp.
Artikel 10
I fråga om direkta bidrag enligt tabell 4, skälen 209-232 i detta beslut, ska Polen återkräva det stöd som motsvarar bidragens hela belopp.
Artikel 11
1. Polen ska återkräva av mottagaren det stöd som definieras i ovanstående artiklar. Återkravet ska genomföras enligt de riktlinjer som anges i skälen 384-401 i detta beslut.
2. De belopp som ska återkrävas ska innefatta ränta från den dag då stödet ställdes till Gdynia-varvets förfogande till den dag det har återbetalats.
3. Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (86) och kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 (87) om ändring av förordning (EG) nr 794/2004.
4. Polen ska upphöra med alla utestående utbetalningar av det stöd som avses i artikel 1, med verkan från den dag då detta beslut antas.
Artikel 12
1. Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 ska vara omedelbart och effektivt.
2. Polen ska se till att detta beslut genomförs inom sju månader från dagen för delgivningen av beslutet.
Artikel 13
1. Polen ska inom två månader från delgivningen av detta beslut förse kommissionen med följande upplysningar:
a)
Det totala belopp (kapital och räntor) som ska återkrävas från stödmottagaren.
b)
En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet.
c)
Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.
d)
Dokument som visar att alla förskottsbetalningsgarantier har avslutats.
2. Polen ska hålla kommissionen underrättad om framskridandet av de nationella åtgärder som har vidtagits för genomförandet av detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts. Polen ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa detta beslut. Polen ska också lämna detaljerad information om de stödbelopp och motsvarande ränta som redan har återvunnits från mottagaren.
Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.
Utfärdat i Bryssel den 6 november 2008.