Rådets förordning (EG, Euratom) nr 723/2004
av den 22 mars 2004
om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 283 i detta,
med beaktande av protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier, särskilt artikel 13 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag, som lagts fram efter samråd med kommittén för tjänsteföreskrifterna(1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande(2),
med beaktande av domstolens yttrande(3),
med beaktande av revisionsrättens yttrande(4), och
av följande skäl:
(1) Sedan tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren ursprungligen antogs 1962 har samhället väsentligt utvecklats och förändrats. Det regelverk som tillämpas på de europeiska tjänstemännen bör återspegla denna utveckling och dessa förändringar för att uppfylla institutionernas och personalens föränderliga behov och samtidigt respektera gemenskapens förvaltningskultur och traditioner med utgångspunkt från principen om att stå i allmänhetens tjänst.
(2) Gemenskapen bör därför ha en europeisk offentlig förvaltning av hög kvalitet så att den kan utföra sina uppgifter på bästa möjliga sätt i enlighet med fördragen och möta de inre och yttre utmaningar som den kommer att ställas inför i framtiden.
(3) Därför är det nödvändigt att skapa ramar för gemenskapens rekrytering av personal av hög klass med avseende på produktivitet och integritet, som rekryteras över största möjliga geografiska område bland medborgare i medlemsstaterna, och att denna personal får möjlighet att sköta sina arbetsuppgifter på villkor som innebär att förvaltningen fungerar så smidigt som möjligt.
(4) Det övergripande syftet bör vara att uppnå högsta möjliga effektivitet hos personalförvaltningen i en europeisk offentlig förvaltning som särskilt utmärker sig för kompetens, oberoende, lojalitet, opartiskhet, kontinuitet samt kulturell och språklig mångfald.
(5) Det är lämpligt att se till att det finns en enda europeisk offentlig förvaltning och att tillämpa gemensamma regler vid alla institutioner och byråer som arbetar på gemenskapens vägnar. En enda uppsättning tjänsteföreskrifter bör bli ett användbart redskap för att förbättra det personalpolitiska samarbetet mellan institutioner och byråer, för att gemenskapen skall fungera smidigt och personalen utnyttjas effektivt.
(6) Byråerna bör omfattas av de bestämmelser som gäller för personalen, för att tillämpningen av reglerna skall harmoniseras och särskilt för att förbättra personalens möjligheter till mobilitet.
(7) Principen om icke-diskriminering enligt EG-fördraget bör följas, vilket innebär att personalpolitiken måste ge lika möjligheter för alla, oavsett kön, funktionshinder, ålder, ras, etnisk tillhörighet, sexuell läggning eller civilstånd.
(8) Tjänstemän som utan att vara gifta lever tillsammans i ett förhållande som av en medlemsstat erkänns som en stabil samlevnadsform, men som inte har någon rättslig möjlighet att ingå äktenskap, bör få samma förmåner som gifta par.
(9) Uttrycklig hänvisning bör göras till åtgärder av social natur och till arbetsvillkor som måste uppfylla gällande hälso- och säkerhetsnormer; sådana åtgärder är avsedda att göra det lättare att kombinera yrkeslivet med privatlivet, främja jämställdheten och värna om den enskildes hälsa och säkerhet.
(10) Det finns ett tydligt behov av att förstärka principen om en karriärutveckling som grundar sig på meriter, och att med åtgärder som belönar goda prestationer skapa en närmare koppling mellan arbetsprestation och lön i form av ett nytt befordringssystem, och samtidigt se till att den genomsnittliga karriärutvecklingen i det gamla och det nya systemet blir likvärdig, med beaktande av tjänsteförteckningen och budgetdisciplinen.
(11) Moderniseringen av befordringssystemet innebär att man i högre grad bör beakta tjänstemännens yrkeserfarenhet och principen om livslångt lärande. Därför är det önskvärt att ersätta de befintliga personalkategorierna med de nya tjänstegrupperna handläggare (AD) och assistenter (AST), och att underlätta rörligheten uppåt från den ena gruppen till den andra med hjälp av ett nytt certifieringssystem.
(12) Det behövs ett system som garanterar likvärdigheten i karriärutvecklingen, som i sin helhet på ett rimligt och rättvist sätt återspeglar dels det ökade antalet grader, dels det minskade antalet steg inom varje grad.
(13) För att bevara institutionernas flerspråkighet bör det vid rekrytering och befordran läggas större vikt vid språkkunskaper och förmågan att arbeta på ett tredje gemenskapsspråk.
(14) Opartiskhet är en grundläggande princip för den offentliga förvaltningen, som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna(5). Därför är det ytterligt viktigt att klargöra tjänstemännens skyldigheter i situationer där det finns eller kan uppstå intressekonflikter, både under tjänstgöringen och efter det att tjänstemannen lämnat tjänsten.
(15) Det behövs bättre bestämmelser för att stävja mobbning och sexuella trakasserier, och därför bör klara och lämpliga definitioner fastställas.
(16) Eftersom yttrandefriheten garanteras enligt stadgan om de grundläggande rättigheterna bör det fastställas bestämmelser om denna grundläggande rättighet för tjänstemännen, och det bör sättas rimliga gränser för hur den utövas. Samtidigt behövs tydliga regler för offentliggörandet av handlingar som rör gemenskapens arbete, när dess legitima intressen kan äventyras.
(17) Det behövs nya bestämmelser och garantier för att skydda tjänstemän som till vissa, klart angivna personer eller organ rapporterar om misstänkt olaglig verksamhet eller beteende som innebär ett allvarligt åsidosättande av de förpliktelser som åligger gemenskapens tjänstemän i tjänsten.
(18) Hanteringen av disciplinärenden bör rationaliseras. Disciplinnämndernas sammansättning bör också bli stabilare, och reglerna för avstängning av tjänstemän bör ändras.
(19) Systemen för frånvarokontroll och inlämnande av läkarintyg bör förtydligas.
(20) Det behövs nya bestämmelser om ett samlat förfarande för att handlägga frågor om otillräcklig arbetsinsats som garanterar de berörda tjänstemännens rätt att försvara sig. Ärenden som gäller tjänstemän som inte uppnår förväntad prestationsnivå inom rimlig tid bör handläggas enligt dessa nya bestämmelser.
(21) Bestämmelser bör införas som gör det möjligt att införa flexibla arbetsmodeller, särskilt att på vissa villkor ha rätt att arbeta deltid, att utnyttja system med arbetsdelning och att beviljas förlängd tjänstledighet av personliga skäl. Det är också lämpligt att införa bestämmelser om ledighet av familjeskäl och i synnerhet en mer flexibel mammaledighet, pappaledighet, adoptions- och föräldraledighet samt ledighet när en nära anhörig blir allvarligt sjuk.
(22) För att garantera att köpkraften hos gemenskapens tjänstemän utvecklas i takt med köpkraften hos nationella tjänstemän i medlemsstaternas centrala statsförvaltning är det viktigt att bibehålla principen om en flerårig justeringsmekanism för lönen, kallad "metoden", genom att förlänga tillämpningen till och med den 31 december 2012, med en översyn efter fyra år för att säkerställa budgetdisciplin.
(23) Fördelarna för tjänstemännen med ett flerårigt system för lönejustering bör uppvägas av en särskild avgift som skall avspegla kostnaderna för socialpolitiken, förbättringen av arbetsmiljön och Europaskolorna. Denna särskilda avgift bör årligen öka stegvis och tillämpas på alla tjänstemän lika länge som systemet.
(24) Eftersom kostnaderna för de korrigeringskoefficienter som tillämpas på överföringar av delar av lönen till andra medlemsstater har blivit oproportionerliga, bör överföringar med korrigeringskoefficient begränsas till en mindre del av lönen och till fall där överföringen är nödvändig till följd av att tjänstemannen har rättsliga förpliktelser mot familjemedlemmar i andra medlemsstater.
(25) Kriteriet för att före detta tjänstemän skall fortsätta att omfattas av det gemensamma sjukförsäkringssystemet har visat sig svårt att tillämpa och bör därför förenklas.
(26) De olika tilläggen och ersättningarna bör rationaliseras; vissa bör ses över och andra bör avskaffas så att reglerna blir enklare och klarare. Ersättningen i samband med tjänsteresor bör anpassas så att den överensstämmer bättre med de verkliga kostnaderna, och administrationen bör förenklas. Även utbildningstillägget bör i framtiden bättre anpassas till de faktiska kostnaderna.
(27) Systemet med familjetillägg bör reformeras så att familjernas situation förbättras, varvid i synnerhet småbarnsföräldrarnas problem bör beaktas.
(28) Eftersom pensionerna fastställs på grundval av den slutliga lönen är det lämpligt att se till att framtida löner och pensioner anpassas parallellt, samtidigt som man värnar om systemets försäkringstekniska grund och bibehåller de andelar av avgifterna som betalas av tjänstemannen respektive arbetsgivaren, och principen att pensionerna belastar gemenskapens budget. Det målet förutsätter att det inrättas ett system för att trygga den kort- och långsiktiga försäkringstekniska balansen i systemet.
(29) Den demografiska utvecklingen och befolkningens förändrade åldersfördelning innebär att gemenskapens pensionssystem får en ständigt tyngre börda att bära, och därför måste pensionsåldern höjas och pensionsrättigheternas årliga utvecklingstakt minskas, emellertid med övergångsregler för redan anställda tjänstemän.
(30) Den europeiska integrationen har ökat, och pensionärerna kan fritt välja var i EU de vill bo, vilket har gjort systemet med korrigeringskoefficienter för pensioner överflödigt. Svårigheten att kontrollera pensionärernas verkliga hemvist bör undanröjas. Systemet bör därför upphävas, med lämpliga övergångsbestämmelser för pensionärer och tjänstemän som börjat sin tjänst före denna förordnings ikraftträdande.
(31) De omständigheter som låg till grund för de nuvarande bestämmelserna om invaliditetspension och efterlevandepension har förändrats, och därför bör bestämmelserna uppdateras och förenklas.
(32) Bestämmelserna om avgångsvederlag bör ändras med beaktande av gemenskapsbestämmelser om möjligheten att överföra pensionsrättigheter. Detta bör man uppnå genom att rätta till ett antal inkonsekventa bestämmelser och införa större flexibilitet.
(33) I bestämmelserna om flexibla pensionsregler bör både tjänstemännens och institutionernas intressen beaktas, med övervägande av budgetkonsekvenserna. De åtgärder som genomförs bör vara beroende av tjänstemannens begäran och åtföljas av lämpliga ekonomiska villkor. När denna möjlighet utnyttjas bör det rapporteras till budgetmyndigheten. Denna bestämmelse bör vara avsedd att underlätta personaladministrationen särskilt i de mindre institutionerna. För att man i realiteten skall kunna välja att förtidspensionera sig måste sjukförsäkringen och familjetilläggen finnas kvar. De bestämmelserna bör emellertid motsvaras av att man höjer den lägsta pensionsåldern till 55 år och inför möjligheten att fortsätta att arbeta efter den nuvarande pensionsåldern.
(34) Anställningsvillkoren, inklusive löner och pensioner, för tjänstemän och övriga anställda bibehålls på en nivå som lockar och håller kvar de bästa sökandena från alla medlemsstater inom en oberoende och permanent europeisk offentlig förvaltning.
(35) De bestämmelser som gäller för tjänstemän inom de vetenskapliga och tekniska avdelningarna och för tjänstemän som tjänstgör i länder utanför EU (nedan kallade "tredje länder") bör anpassas, förtydligas och bringas i överensstämmelse med de allmänna bestämmelserna.
(36) En ny anställningsform för tidsbegränsad anställning bör införas, nämligen kontraktsanställning. Kontraktsanställd personal, vars ansvarsområde är mer begränsat, kommer i allmänhet att vara underställd tjänstemän eller tillfälligt anställd personal. Den kommer bland annat på lång sikt att ersätta extraanställda och kategori D-tjänstemän vid institutionerna, kommissionens kontor och representationer, delegationer och byråer samt vid genomförandeorgan och andra organ som inrättats genom en särskild rättsakt. Den kontraktsanställda personalens rättigheter och skyldigheter bör fastställas analogt med dem som gäller för tillfälligt anställd personal, särskilt i fråga om socialförsäkring, ersättningar och tillägg samt arbetsvillkor.
(37) Det bör införas övergångsbestämmelser som innebär att de nya reglerna och åtgärderna kan börja tillämpas gradvis, med hänsyn till de rättigheter som personalen har förvärvat inom gemenskapssystemet innan dessa ändringar i tjänsteföreskrifterna trädde i kraft och med beaktande av dess legitima förväntningar.
(38) Åtgärderna, särskilt de som gäller ett modernare befordringssystem och de finansiella åtgärderna, har som helhet godtagits av de organisationer som representerar personalen som har hörts inom ramen för den medlingskommitté som inrättades genom rådets beslut av den 23 juni 1981.
(39) Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna enligt förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68(6), senast ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 2182/2003(7), bör därför ändras.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna ändras enligt bilaga I (när det gäller tjänsteföreskrifterna för tjänstemän) och bilaga II (när det gäller anställningsvillkoren för övriga anställda).
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den 1 maj 2004.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 22 mars 2004.