32002R0092
L 017/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 92/2002 НА СЪВЕТА
от 17 януари 2002 година
за въвеждане на окончателно антидъмпингово мито и за окончателно събиране на временното мито върху вноса на урея с произход от Беларус, България, Хърватия, Естония, Либия, Литва, Румъния и Украйна
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9 от него,
като взе предвид предложението на Комисията след консултации с Консултативния комитет,
КАТО ИМА ПРЕДВИД, ЧЕ:
А. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 1497/2001 (2) (наричан по-долу „временен регламент“), Комисията въведе временно антидъмпингово мито върху вноса на урея с кодове по КН 3102 10 10 и 3102 10 90 и с произход от Беларус, България, Хърватия, Естония, Либия, Литва, Румъния и Украйна.
(2)
Със същия регламент е взето решение за приключване на процедурата, свързана с вноса на урея, с произход от Египет и Полша.
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(3)
След уведомяването им за основните факти и съображения, въз основа на които е взето решение за въвеждане на временни мерки срещу вноса на урея с произход от Беларус, България, Хърватия, Естония, Либия, Литва, Румъния и Украйна, няколко от заинтересованите страни са представили писмени забележки. Страните, изявили такова желание, са имали възможност да бъдат и изслушани устно.
(4)
Комисията е продължила да събира и проверява всички данни, които е сметнала за необходими, за да направи окончателните си заключения.
(5)
Били са извършени допълнителни проверки в помещенията на следните дружества:
Производители в Общността
-
Fertiberia, Мадрид.
-
Hydro Agri France, Париж.
Потребители в Общността
-
Libera Associazione Agricoltori Cremonesi, Cremona.
(6)
Всички страни са били запознати с основните факти и съображения, въз основа на които е било решено да се препоръча въвеждане на окончателни антидъмпингови мита и окончателно събиране на внесените като временни митни сборове. Предоставен им е бил срок, в който да изразят забележките си след това уведомяване.
(7)
Представените от страните устни и писмени забележки са били разгледани и, когато е имало основание за това, временните решения са били изменени, така че да се съобразят с тях.
В. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
(8)
Поради липса на забележки, се приемат определенията за разглеждан продукт и подобен продукт, изложени в съображения 9-12 от временния регламент.
Г. ДЪМПИНГ
1. Страни с пазарна икономика
(9)
Либийският производител износител е заявил, че съображение 63 от временния регламент не отразява вярно степента на оказаното съдействие. Той твърди, че Комисията е знаела и имплицитно е приела, че всички счетоводни отчети на дружеството, отразяващи всички дейности на корпорацията, няма да ѝ бъдат представени от съображения за поверителност. Той е изтъкнал също така, че либийското счетоводно законодателство не налага обнародване на проверени счетоводни отчети; по силата на член 2, параграф 5 от основния регламент, Комисията не би трябвало следователно да отхвърли на това основание представените от дружеството данни.
(10)
По отношение на степента на съдействие, Комисията никога не е посочвала, че приема отказа на дружеството да представи основни счетоводни документи. Напротив, тя няколкократно е информирала производителя износител за възможността да приложи член 18 от основния регламент, и по-специално да използва най-добрите данни, с които разполага, поради ниската степен на съдействие. Независимо от това, дружеството не е променило позицията си и не е представило необходимата съществена информация за проверка, между другото, на вътрешните продажби и на разходите за производство на разглеждания продукт. При тези обстоятелства и с оглед на определянето на нормалната стойност за дружеството - предмет на разглеждане, единствената възможност за службите на Комисията е била да използва наличните данни, а именно - предоставената от заявителя информация по силата на член 18 от основния регламент. На основание на изложеното по-горе, твърдението на дружеството, че отсъствието на публикувани проверени счетоводни отчети е причина за използване на наличната информация за определяне на нормалната стойност, е погрешно.
(11)
Основателността на този подход се потвърждава и от факта, че предоставените данни са били използвани всеки път, когато е било възможно те да бъдат проверени и сравнени с вътрешните счетоводни отчети на дружеството, и по-специално за определяне на прилаганата експортна цена от либийския производител износител (виж съображения 67-72 от временния регламент).
(12)
Същият производител износител е изтъкнал, че неговата нормална стойност е трябвало да бъде определена на базата на действителната цена на продажбите на вътрешния пазар или на базата на собствените му счетоводни данни, а не на базата на данните, представени в заявлението на производителите от Общността. Той е заявил, че всички доказателства и всички необходими данни за производството и продажбите на урея на либийския вътрешен пазар представени за тази цел.
(13)
Дружеството системно не е представяло съществена информация в отговорите си на въпросника и не е дало задоволително обяснение за несъответствията и противоречията, установени по време на проверките на място, въпреки че Комисията изрично ги е посочвала в исканията за изясняване и допълнителна информация и по време на извършената на място проверка. Следователно, не е било възможно да се установи точността и изчерпателния характер на декларираните продажби на вътрешния пазар, нито посочените разходи за производството на стоката. Следователно, що се отнася до представянето на доказателства и информация, свързани с производството и продажбите на урея на либийския вътрешен пазар, изложените в съображения 64 и 65 от временния регламент заключения, се потвърждават.
(14)
Съгласно посоченото в съображение 66 от временния регламент, при отсъствие на друга надеждна информация, нормалната стойност за либийския производител износител е трябвало да бъде определена на базата на представената в заявлението информация по силата на член 18 от основния регламент.
(15)
Същият производител износител е изтъкнал, че във всички случаи маржът на печалбата, използван в заявлението за определяне на нормалната стойност е бил завишен. В подкрепа на възражението си, той е изтъкнал, че маржовете на печалбата в сектора на уреята обикновено са ниски.
(16)
Въз основа на заключенията, отнасящи се до други производители износители, съдействали при настоящата процедура, Комисията е сметнала за уместно да преразгледа размера на маржа на печалбата, използван за определяне на нормалната стойност на либийския производител износител.
(17)
Както е посочено в съображение 22 от временния регламент, по силата на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент, средният марж на печалбата на производителите-износители, оказали съдействие на настоящото разследване, реализиран при продажба на разглеждания продукт на вътрешния пазар, е бил използван за определяне на нормалната стойност за производителите-износители, за които не е било възможно да се определи маржът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент или на букви а) и б) от него. Като се има предвид, че не е открита никаква основателна причина за прилагане на различен марж на печалбата спрямо либийския производител износител и при липса на по-подходяща информация, е взето решение да се запази същия марж в окончателния етап за да се определи нормалната стойност.
(18)
Два румънски производители износители са поискали нормалната стойност да бъде определена на месечна база, поради инфлацията в Румъния през периода на разследването. Този метод е използван през временния стадий за всички румънски производители износители.
(19)
След въвеждане на временните антидъмпингови мита, този подход е бил преразгледан. Разследването е показало, че последствията от инфлацията не оправдават изчисляването на месечни нормални стойности. Постоянна практика на службите на Комисията е да определят средни нормални стойности за периода на разследването, освен при особени обстоятелства, като хиперинфлация, например. Не такъв е бил случаят с Румъния, обаче.
(20)
Следователно е сметнато за подходящо да се определи нормалната стойност за всеки румънски производител износител на окончателния стадий, на базата на средната цена, платена на вътрешния пазар през периода на разследването.
(21)
Промишлеността на Общността е изтъкнала, че за определяне на маржа на печалбата, използван за определяне на нормалните стойности за българските, естонските и литовски производители износители, е трябвало да се използва минималната печалба от инвестирания капитал, „необходима при обичайни условия за осигуряване на търговската дейност в сектора на уреята в средносрочен план“. Тя е посочила, че маржовете на печалбата в тези страни глобално не могат да бъдат надеждни, поради „интерференциите“ на плановата икономика върху счетоводните методи, използвани от заинтересованите дружества.
(22)
При разследването не е открито никакво доказателство, нито информация за това, че счетоводните отчети на тези дружества не са надеждни и че следователно не богат да бъдат използвани за определяне на маржа на печалбата. Следователно, единствената възможност за службите на Комисията е била да определят нормалните стойности, съгласно разпоредбите на член 2, параграфи 3 и 6 от основния регламент. Маржовете на печалбата са били следователно определени съгласно член 2, параграф 6, букви б) и в) от основния регламент, а именно, за заинтересования литовски производител износител, на базата на печалбата, реализирана за същата обща категория стоки, произведени и продадени на вътрешния пазар, а що се отнася до България и Естония, на базата на всеки друг разумен метод, а именно въз основа на среднопретегления марж на печалбата, установен за останалите производители износители, оказали съдействие по настоящата процедура.
(23)
При все това, маржът на печалбата, определен съгласно член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент, на базата на среднопретеглените маржове на съдействалите производители износители с вътрешни продажби с печалба, е бил преразгледан. След приключване на процедурата, отнасяща се до вноса на урея с произход от Египет, египетските производители износители са били изключени от изчисленията на средния марж на печалбата.
(24)
След направените забележки от страна на естонския производител износител, маржът на печалбата, използван за конструиране на неговата нормална стойност е бил преизчислен. Преразглеждането на временните заключения е показало, че използваният марж на печалбата (изчислен на базата на продажбата на други продукти от дружеството) трябва да бъде преразгледан, доколкото тези продукти не могат да бъдат смятани за част от общата категория на разглеждания продукт (в случая - торове). Поради това, при липса на достатъчно продажби при обичайни търговски условия и поради липса на други естонски производители износители на разглеждания продукт и/или на продажби на стоки от същата обща категория, осъществени от заинтересованото естонско дружество, е бил приложен друг разумен метод на окончателния етап, на основание член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент. В този случай, маржът на печалбата се основава на среднопретегленият марж, изчислен за другите заинтересовани производители износители, оказали съдействие (както и за българския производител износител, виж съображение 22).
(25)
Литовския производител износител е оспорил използването на разходите за продажба, административните разходи и другите общи разходи, както и съответната печалба, свързани с производството и продажбата на амониев нитрат, за целите на конструиране на нормалната стойност. Той е изтъкнал, че уреята и амониевият нитрат представляват различни торове, продавани в условия на конкуренция и на различни пазари, с различни производствени процеси, търсене, продажни цени и разходи.
(26)
Доколкото в Литва има само един производител на урея и поради липса на представителни продажби на вътрешния пазар, е възможно да се приложи член 2, параграф 6, буква б) от основния регламент за определяне на разходите за продажба, административните и другите общи разходи, както и печалбата. Освен това, и уреята и амониевият нитрат са азотни торове и макар производственият им процес да се различава в известна степен, те са включени в една и съща обща категория стоки по смисъла на основния регламент. За да се отговори напълно на повдигнатия аргумент, по отношение на конкуренцията, пазарите и търговските ситуации не се различават особено (един единствен производител, конкурентен внос). С оглед на гореизложеното е взето решение за запазване на временното определение.
(27)
Поради липса на забележки на заинтересованите страни и на каквато и да е констатация, която би обезсилила временните заключения, се потвърждават експортните цени на заинтересованите производители износители, определени на временния етап.
(28)
В резултат на направените забележки от страна на либийския производител износител относно изчисляването на товаро-разтоварните работи при износа на разглеждания продукт за Общността, Комисията е преразгледала изчисленията си и е открила грешка, която е била надлежно изправена.
2. Страни без пазарна икономика
(29)
Белоруският производител износител е направил възражение за това, че Комисията не го е третирала като страна, оказала съдействие на процедурата. Дружеството твърди, че е представило на Комисията всички искани от нея данни и смята, че не е било третирано от нея като съдействала страна, за да бъде лишено от правата, свързани с този статут, а именно от възможността да представи предложение за доброволна гаранция.
(30)
По време на настоящото разследване, фактът, че дружеството не е предоставило исканата информация за определяне на подлежаща на проверка експортна цена, е довел до прилагането на правилото, установено в член 18 от основния регламент за страните, които не са съдействали и следователно, до частичното използване на „наличните данни“, в случая, цифровите данни за износа, представени от Евростат.
(31)
Отбелязано е все пак, че за разлика от твърденията на дружеството, частичното прилагане на член 18 по никакъв начин не го лишава от правата му на заинтересована страна, и в случая, от правото му за бъде информирано, да прави устни и писмени забележки, да има достъп до неповерителните преписки и да представя предложение за доброволни гаранции.
(32)
Както това е подчертано в съображения 118-130 от временния регламент, съгласно член 2, параграф 7, буква б), от основния регламент, три украински дружества са поискали да се ползват от статута на пазарна икономика, изтъквайки, че условията на пазарна икономика са преобладаващи по отношение на производството и продажбата на разследваната подобна стока. Припомня се, че на две от тези дружества е предоставен такъв статут. Украинският производител износител, на когото този статут е бил отказан, е оспорил заключенията на Комисията, свързани с евентуална намеса на държавата.
(33)
Промишлеността на Общността отново е потвърдила своето искане украинските дружества, които произвеждат и продават азотни торове, и по-специално урея, да се ползват от значителното участие на държавата и че поради това, на общо основание нито една от тях не би трябвало да се ползва от статута на пазарна икономика. Тя е посочила в частност, че украинският пазар на торове се характеризира с наличието на договори за работа на ишлеме, с верижни бартерни споразумения и с поемане от държавата на разходите за енергия, електричество и транспорт, и че всички тези фактори са несъвместими с пазарната икономика.
(34)
Тези аргументи, повдигнати от производителите-износители и производителите на Общността са били споменати в съображения 118-130 от временния регламент. Но следва все пак да се добави, че договори за работа на ишлеме по дефиниция не са несъвместими със статута на пазарна икономика, доколкото не могат задължително да бъдат смятани за типични за държавното участие. Участието на държавата в транспортните разходи е взето предвид чрез използване на тарифите, приложими в страната аналог. Нито един елемент не доказва, че разходите за енергия и за електричество са предмет на значително изменение, поради участието на държавата, нито че не отразяват широко пазарните стойности. Освен това, енергийните разходи и тези за електричество не са значителни елементи в производството на урея, ако се сравнят с разходите за природен газ.
(35)
Промишлеността на Общността е възразила на решението да се предостави индивидуално третиране на един от украинските производители износители, подчертавайки, че държавното участие в това дружество е позволявало значителната намеса на държавата.
(36)
При все това, тя не е привела никаква нова информация, нито доказателство за това, че твърдяното държавно участие е позволило заобикаляне на въведените мерки; искането следователно е било отхвърлено. Заключенията, изложени в съображение 132 от временния регламент следователно се потвърждават.
(37)
Както е изложено в съображения 133-135 от временния регламент, три украински дружества прилагат договори за работа на ишлеме. Припомня се, че съгласно украинското законодателство, доставчикът на суровините запазва собствеността си върху завършения продукт, а предприятието, което извършва преработката не придобива никакво право на собственост върху стоките.
(38)
Разследването е показало, че едно от дружествата, които са се ползвали от статут на пазарна икономика не може да бъде смятано за производител износител на разследваната стока. Това дружество е имало трайни делови отношения с друго дружество, установено в трета страна. В рамките на тези отношения, дружеството в третата страна е било условно единствен доставчик на суровини по силата на договорите за работа на ишлеме (и е било собственик на стоките през целия производствен процес). Това дружество е било също активен участник в експортните продажби на разглеждания продукт. Тези факти ясно показват, че връзката между двете дружества е надхвърляла рамките на обичайните връзки между купувач и продавач.
(39)
Поради липса на съдействие от страна на свързания доставчик на газ, не е било възможно да се установят нито общите разходи за производство, нито платената или за плащане износна цена, а още по-малко те да бъдат проверени. Следва да се отбележи също така че въпреки наличието на някои данни за експортните цени за първия независим купувач, не е било възможно тези данни да бъдат проверени и следователно, те не са били използвани за определяне на дъмпинговия марж. При липса на съдействие от страна на свързания доставчик (законен собственик на суровината и на завършената продукция), нито нормална стойност, нито експортната цена на украинското дружество не са могли да бъдат надеждно определени. Следователно, не е било възможно да се определи индивидуалният дъмпингов марж на това дружество.
(40)
Друго украинско дружество, което не се е ползвало със статут на пазарна икономика, нито с индивидуално третиране, е осъществило всичките си експортни продажби в рамките на договори за работа на ишлеме. При липса на съдействие от страна на неговия доставчик на газ и при липса наекспортни цени за първия независим купувач, които могат да бъдат проверени, цените по тези сделки са определени по метода, изложен в съображение 66 по-долу, за целите на изчисляването на дъмпинговия марж в национален мащаб.
(41)
И накрая, трето дружество е осъществило част от продажбите си, както на вътрешния пазар, така и от експорт, в рамките на договори за работа на ишлеме. Също така, при липса на съдействие от страна на неговите доставчици и при липса на цени за първия независим купувач, които да могат да бъдат проверени, единствената възможност за службите на Комисията е била да не вземат предвид всички продажби, осъществени в рамките на тези договори. Останалите продажби на вътрешния пазар са били все още представителни, както това е установено в съображение 138 от временния регламент.
(42)
Две други украински дружества, осъществили също продажби в рамките на договори за работа на ишлеме и чиито доставчици на газ също са отказали да окажат съдействие, все пак са изтъкнали, че представените от тях данни за продажби са били точни и надеждни и че са представили достатъчно доказателства, за да бъдат взети предвид тези сделки, с оглед определянето на нормалната стойност или на експортната цена.
(43)
По време на проверката на място е било констатирано, че нито фактурираните цени, нито плащанията, отнасящи се до уреята, не фигурират в счетоводните книги на тези дружества. При липса на съдействие от страна на доставчиците на газ, в чиито счетоводни отчети би трябвало да фигурират при обичайни условия тези данни, и при липсата на какъвото и да е доказателство за реално извършени плащания по тези сделки, предоставената информация не е могла да бъде проверена и следователно не е приета.
i) Страна аналог
(44)
Три украински производители износители са изтъкнали, че тяхната нормална стойност не е трябвало да бъде определена на базата на цените на вътрешния пазар и на разходите в страна аналог, а на базата на продажбите на вътрешния пазар на украински производител износител, ползвал се със статут на пазарна икономика.
(45)
Постоянна практика на службите на Комисията, съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, е да определят нормалната стойност въз основа на параграфи 1-6 от член 2 от основния регламент единствено за производителите, които са в състояние да докажат, че действат при пазарни условия. За всички останали производители от същата страна, нормалната стойност се определя на базата на член 2, параграф 7, буква а), а именно, на базата на цената или конструираната стойност в трета страна с пазарна икономика, или на всяка друга разумна база, предвидена в този член. Следователно, нищо не оправдава промяна на временните заключения в това отношение.
(46)
Белоруският производител износител, трима украински производители износители, правителствата на Беларус и на Украйна и едно сдружение на вносители са направили възражение относно избора на САЩ като страна аналог, изтъквайки, че Литва е по-подходяща трета страна с пазарна икономика.
(47)
Тези страни са посочили, че САЩ не са подходящ избор, поради високите цени на газа в тази страна, които водели до изменение в цените на уреята, разликите в икономическото развитие на тази страна и това на Беларус и на Украйна, и на разликите в размерите на техните пазари. Фактът, че само един американски производител е оказал съдействие също е бил представен като аргумент срещу избора на САЩ като трета страна с пазарна икономика. Тогава Литва е била предложена като най-подходяща страна аналог. Изтъкнато е било, че обемът урея, произведен в Литва е представителен по отношение на обема на износа на урея с произход от Украйна и Беларус за Общността през периода на разследването. Заявено е било, освен това, че Литва е отворен и конкурентен пазар, освободен от вносни мита, и с равен достъп до природен газ, където производственият процес е сходен на този в Беларус и в Украйна. Фактът, че в Литва има само един производител на урея е бил сметнат без значение от страните, доколкото Литва, подобно на други страни, в които има само един производител на разглежданата стока, вече е била използвана в предишни разследвания за стоки от същата категория.
(48)
Службите на Комисията са разгледали внимателно всички аргументи и са стигнали до следните заключения:
(49)
Докато на американския пазар оперират десет производители на урея, срещу пет в Украйна, в Литва има само един. Макар САЩ да са въвели антидъмпингови мита върху вноса на разглежданата стока с отправна страна бившия Съветски съюз, значителни количества урея се внасят от други страни (над един милион тона). Разследването е показало, че въпреки че никакво антидъмпингово мито не е наложено върху вноса на урея от Литва, този внос остава много слаб. САЩ са широк пазар за уреята (над 10 милиона тона годишно), докато литовският пазар практически не съществува. Поради това, продажбите на урея на литовския пазар през периода на разследването са били минимални и, според предоставената от литовския производител информация, не са осъществени в рамките на обичайни търговски операции. Направеното заключение е, че американският пазар на урея е силно конкурентен по отношение на литовския. И накрая, за разлика от положението в Литва, американските продажби на вътрешния пазар са представителни спрямо износа на Беларус и на Украйна за Общността.
(50)
Фактът, че само един американски производител е оказал съдействие по настоящото разследване, с нищо не променя посочените по-горе заключения. Цените, прилагани от този производител, използвани за определяне на нормалната стойност, са били фактически предмет на описаната по-горе конкуренция. Количествата, продавани от този единствен производител дори са представителни спрямо целия обем на износа от Беларус и Украйна за Общността.
(51)
В отговор на повдигнатия аргумент относно сходството на достъпа до природен газ, основната суровина при производството на урея, службите на Комисията са разгледали също така и снабдяването на производителите. Било е потвърдено, че докато американският производител се е снабдявал с природен газ от няколко доставчика, подобно на украинските производители, литовският се е снабдявал само от един доставчик и не е разполагал с друг източник на снабдяване. От друга страна, САЩ, както и Украйна, са едновременно производители и вносители на природен газ, докато Литва не разполага с никакъв собствен ресурс от природен газ.
(52)
Комисията е сравнила също така производствените процеси, прилагани в САЩ с прилаганите в Беларус и в Украйна и е заключила, че технологията, използвана от американския производител е била поне толкова ефективна, колкото и използваната от производителите на Беларус и Украйна.
(53)
Било е заявено също така че Литва е трябвало да бъде използвана като страна аналог, защото е била подложена на същото разследване.
(54)
Комисията отбелязва, че съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент трета страна с пазарна икономика, предмет на същото разследване, може да бъде посочена за страна аналог. Но поради причините, изложени в съображения 49-51, Литва не е била сметната за подходяща страна аналог за целите на настоящото разследване.
(55)
Както вече е било посочено в съображение 107 от временния регламент, високите разходи за природен газ в САЩ през периода на разследването са били преразгледани. Тези разходи са били следствие на специфична за САЩ пазарна ситуация през този период. Преизчислението е свело цената на газа до равнище, сравнимо с това за другите дружества, съдействали на настоящата процедура.
(56)
Промишлеността на Общността е одобрила избора на САЩ за страна аналог. Тя е изтъкнала обаче, че цените на газа в САЩ са се увеличили слабо и че не е трябвало да се допусне преизчисление в това отношение. Макар да е вярно, че най-значителното увеличение на цените на газа е било през второто полугодие на 2000 г., т.е. след периода на разследването, през втората част на периода на разследването е било установено, че цената на природния газ вече е била необичайно и специфично завишена. Сметнато е следователно, че извършеното преизчисление е било оправдано.
(57)
Поради всички изброени по-горе причини, заключението е, че САЩ е подходяща страна аналог с пазарна икономика и че този избор е бил разумен. Така че нормална стойност, определена на базата на продажбите на вътрешния пазар, реализирани в САЩ в рамките на обичайни търговски операции, с разумен, но не прекомерно завишен марж на печалбата, отговаря напълно на изискванията на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
ii) Нормална стойност за дружествата, ползващи статут на пазарна икономика
(58)
Украинското дружество, на което практически всички продажби са осъществени в рамките на договори за работа на ишлеме, е изтъкнало, че определянето на неговата нормална стойност е трябвало да вземе за база продажбите му на вътрешния пазар. Тъй като това не е направено, то е предложило на Комисията да използва нормалната стойност на украински производител износител, ползващ се със статут на пазарна икономика или да конструира нормалната стойност на базата на нейните собствени данни.
(59)
При липса на съдействие от страна на свързания доставчик на газ, е било направено заключението, че това украинско дружество не може да бъде смятано за производител износител на урея (виж съображения 38 и 39 за повече подробности). Следователно, не е била определена никаква нормална стойност.
(60)
Както това е било посочено в съображение 138 от временния регламент, Комисията е разгледала освен това дали са необходими преизчисления на други ценови фактори, като амортизационните разходи на украинския производител износител, чиято нормалната стойност е била определена въз основа на неговите собствени данни.
(61)
Направеното сравнение между амортизационните разходи, включени в разходите за производство на различните производствени мощности на съдействалия производител от страната аналог и амортизационните разходи на украинския производител показва известни разлики. Тези разлики обаче може да са резултат на много фактори и във всички случаи не са достатъчни да оправдаят преизчисляване на разходите на украинския производител. Освен това, след като нормалната стойност за този украински производител е определена на базата на неговите продажби на вътрешния пазар, всяка промяна на разходите за производство би имала евентуално незначително въздействие. Следователно не е извършено никакво преизчисление.
(62)
Две украински дружества, чиито експортни продажби са били осъществени в рамките на договори за работа на ишлеме и следователно са били изключени от изчисленията относно дъмпинга, са изтъкнали, че тяхната експортна цена е трябвало да бъде конструирана на базата на фактурираната на чуждите клиенти стойност на операцията на преработване, плюс разходите за газ, платени от тях или от друг производител износител в Украйна, както и с разумен размер печалба.
(63)
За едно от дружествата, поради несъдействието на свързания доставчик на газ, не само, че цените на експортните му продажби не са подлежали на проверка, но и самото дружество не е смятано за производител износител на урея (виж съображения 38 и 39 за повече подробности). Следователно, за него не е определен никакъв дъмпингов марж.
(64)
Що се отнася до другото дружество, предложеният метод противоречи на член 2, параграф 9 от основния регламент. Целта на този член не е да предлага алтернативни методи за определяне на експортните цени при несъдействие, а да отчита намесата при експортните продажби на свързан вносител в Общността или съдружник на производителя износител. Предложеното конструиране от украинските дружества, за разлика от разпоредбите на член 2, параграф 9 от основния регламент, не се базира на продажна цена за независима страна. То използва обаче, като отправна точка, разходи за производство (метод, използван за конструиране на нормалните стойности, а не на експортните цени). Следователно искането е отхвърлено.
(65)
Трето украинско дружество, също осъществило всичките си експортни продажби в рамките на договори за работа на ишлеме, е изтъкнало, че е трябвало да се използва средната експортна цена на други украински производители износители, а не най-ниските експортни цени.
(66)
Няма обаче никакво основание да се смята, че средната експортна цена на други украински производители износители е по-точна. Постоянна практика на службите на Комисията, в случай на несъдействие, е да използват среднопретеглената експортна цена на сделките, осъществени при най-ниски експортни цени, която същевременно представлява голяма част от износа при цени, които могат да бъдат проверени.
(67)
Две украински дружества и едно от Беларус са заявили, че Комисията е трябвало да им предостави съществена информация, за да могат да изтъкнат естествените си предимства при сравнение.
(68)
Доколкото само едно американско дружество е съдействало на процедурата, никаква специфична информация, отнасяща се до подробности за неговото производство и продажби не може да бъде съобщена, без да се накърнят правилата за поверителност. Достъпни са други съществени данни (географско разположение, достъп до суровини, и др.). Службите на Комисията са анализирали наличната информация и са направили по собствена инициатива необходимите преизчисления. Припомня се, че е било установено, че цените на природния газ са били необичайно завишени през периода на разследването в САЩ и че извършеното преизчисление на цената на газа, използван от съдействалото американско дружество е позволило тази цена да бъде доведена до равнище, сравнимо с това на другите дружества, съдействали на настоящото разследване.
(69)
Три украински дружества и дружеството от Беларус са възразили срещу факта, че Комисията е извършила преизчисление на експортната цена с оглед на транспортните разходи на базата на действащите в страната аналог цени на железопътния транспорт. Било е заявено, че е трябвало да бъдат използвани цените на украинския железопътен транспорт или тези в Литва.
(70)
Цените на железопътния транспорт в Украйна и Беларус, страни, които все още не действат в условията на пазарна икономика, се определят от държавата и следователно не може да се приеме, че те отразяват обичайните пазарни цени. Постоянна практика на службите на Комисията е да основават преизчисленията за този вид вътрешен транспорт за страните, посочени в член 2, параграф 7 от основния регламент, на проверени данни за страната аналог, когато има такива. Освен това е било изрично посочено, при предоставянето на статут на пазарна икономика на някои заинтересовани украински дружества, че някои ценови фактори могат да бъдат коригирани, за да бъдат съобразени с нормалната стойност на пазара. Следователно, няма основания за никаква промяна на временните заключения.
(71)
Било е заявено също така, че е трябвало да бъдат приложени по-ниски цени, тъй като украинските производители износители са използвали собствени вагони, за да експедират големи количества стока и са поемали разходите по връщането обратно на празните вагони.
(72)
Предоставената информация от производителя в страната аналог са показали основателността на преизчисление във връзка с използването на вагони, собственост на дружествата. Изчисленията са били приведени в съответствие с това.
(73)
Дружествата от Украйна и от Беларус са заявили, че извършеното преизчисление във връзка с физическите разлики между уреята на зърна, продавана на вътрешния пазар на страната аналог и уреята на гранули, продавана от тях, е трябвало да се базира на установените разлики в цената на пазара на Общността.
(74)
При все това, доколкото преследваната цел е да се определи нормална стойност за уреята на гранули на пазара на страната аналог, преизчислението трябва да почива на установената разлика в цените на същия този пазар. Преизчислението следователно е извършено на базата на установените разлики в цените на американския пазар. Да се използва пазара на Общността не изглежда уместно, защото разликата в цените на този пазар вероятно ще бъде повлияна от дъмпинговите практики. Следователно, искането се отхвърля.
(75)
Две украински дружества и дружеството от Беларус са поискали също така преизчисление във връзка с разликите в търговските етапи, изтъквайки, че са продавали разглежданата стока само на продавачи на едро.
(76)
Украинските производители износители и тези от Беларус са продавали разглежданата стока на продавачи на едро. Съдействалият производител от страната аналог също е продавал разглежданата стока на продавачи на едро. Част от продажбите му на вътрешния пазар обаче са осъществени на производители на смеси. Задълбоченият анализ на дейностите и цените е показал, че искането не е основателно.
3. Дъмпингови маржове на разследваните дружества
(77)
След въвеждането на временните мита, Комисията е проверила дали разходите за превоз, посочени от литовския производител износител, но платени от вносителите, са точни. Било е установено, че тези разходи са били надценени по отношение на информацията, предоставена от вносителите и държавните цени за същите отсечки. Размерите на разходите за превоз са били преразгледани с оглед на това и са били използвани реалните разходи.
(78)
В резултат на забележките, направени от естонския производител износител относно несъответствието при преизчислението на предварителния етап на стойността CIF на недекларираните продажби, използвана за определяне на дъмпинговия марж върху тези продажби, Комисията е разгледала въпроса по-задълбочено и е решила да преразгледа използвания метод. Извършеното преизчисление на предварителния етап е било отменено. Въпреки това, при липса на надеждни данни, представени от дружеството, Комисията е решила да използва за своите заключения данните на Евростат, тъй като те са най-добрите възможни.
(79)
На предварителния етап Комисията е извършила преизчисление на стойността CIF за белоруския производител износител за целите на изчисляването на дъмпинговия марж. Това преизчисление е било отменено, тъй като е било извършено неправилно.
(80)
Окончателните дъмпингови маржове, представляващи процентно изражение на цената CIF при внос до границата на Общността, са следните:
Беларус
Всички дружества:
67,3 %
България
- Химко AД:
90,3 %
- Други:
90,3 %
Хърватия
- Petrokemija d.d.:
72,9 %
- Други:
72,9 %
Естония
- JSC Nitrofert:
37,4 %
- Други:
37,4 %
Либия
- National Oil Corporation:
48,8 %
- Други:
48,8 %
Литва
- Joint Stock Company Achema, Jonava:
10,0 %
- Други:
10,0 %
Румъния
- S.C. Amonil S.A., Slobozia:
20,1 %
- Petrom S.A. Sucursala Doljchim Craiova, Craiova:
40,7 %
- Sofert S.A.., Bacau:
25,2 %
- Други:
40,7 %
Украйна
- Cherkassy Azot, Cherkassy:
21,1 %
- Dnipro Azot, Dniprodzerzhinsk:
66,3 %
- Други:
82,1 %.
Г. ЩЕТА
1. Определение на промишленост на Общността
(81)
Няколко заинтересовани страни отново са изтъкнали, че производителите на Общността, закупили и внесли урея от страните, обхванати от настоящата процедура трябва да бъдат изключени от определението „Промишленост на Общността“.
(82)
Съгласно съображение 156 от временния регламент, обикновено тези закупени количества са били малки и са били предназначени за покриване на прекъсвания в снабдяването, поради дейности по поддръжката. Единственото дружество, закупило по-значителни количества, представляващи около 20 % от собственото му производство през периода на разследването, е имало за цел по това време да допълни гамата от продукти. Разследването е установило, че това дружество е било преди всичко производител на урея, а не вносител и че следователно не е имало никаква основателна причина то да бъде изключено от определението „Промишленост на Общността“. Във всички случаи, подобно изключване не би повлияло значително върху заключенията по този случай, нито върху размера на въведените мита.
(83)
Следователно, заключенията, изложени в съображение 157 от временния регламент се потвърждават.
2. Потребление в Общността
(84)
При липса на нови елементи, свързани с потреблението в Общността, заключенията, изложени в съображения 158 и 159 от временния регламент се потвърждават.
3. Внос от заинтересованите страни
(85)
Било е изтъкнато, че вносът на урея с произход от Румъния не е трябвало да се кумулира с вноса от други страни, включени в настоящата процедура. Искането се позовава на факта, че промените на вносния обем и пазарните дялове са били различни през разглеждания период.
(86)
В съображение 162 от временния регламент е отбелязано следното:
-
внесените количества от всички разглеждани държави са били значителни и много над процента, посочен в член 5, параграф 7 от основния регламент,
-
установените дъмпингови маржове са надвишавали de minimis и всички производители износители са прилагали цени, по-ниски от тези на промишлеността на Общността,
-
цените на вносния урея, както и на произведената в Общността значително са спаднали през разглеждания период.
(87)
Обемът на количествата урея, внасяни от Румъния нараства заедно с цените на пазара на Общността, което говори за наличието на връзка между прилаганите цени и обема на количествата, внасяни от Румъния през разглеждания период. През 1999 г., когато цените са достигнали най-ниското си ниво, на практика липсва внос от Румъния. Това доказва наличието на прозрачност на цените на пазара на урея в Общността. Това дава също така основание да се предполага, че румънските износители ще се оттеглят от пазара, когато цените паднат прекалено. Въпреки това, в резултат на частичното покачване на цените между 1999 г. и периода на разследването (съображение 164 от временния регламент), румънският внос значително се е увеличил, достигайки 2,3 % от пазара през периода на разследването. Сред разглежданите страни, Румъния е била през този период четвъртият износител на разглежданата стока за Общността.
(88)
Но тази тенденция при вноса не е специфична за Румъния. Вносът от няколко от разглежданите страни също е спаднал забележително по подобен начин между 1996 г. и 1999 г., след което значително се е увеличил на пазара на Общността през периода на разследването. Този ръст е осъществен чрез непрекъснато нарастване от година на година на общия обем на вноса от заинтересованите страни през разглеждания период. Единствено разпределението между заинтересованите страни се променя, в зависимост от прилаганите цени. Това отново свидетелства за конкуренцията между внасяните стоки, но не е основание вносът от Румъния или от която и да е друга от останалите заинтересовани страни да не се кумулира с останалия внос.
(89)
Поради всички изложени по-горе причини се приема, че критериите, изложени в член 3, параграф 4 от основния регламент са изпълнени. Следователно, заключенията, изложени в съображение 162 от временния регламент се потвърждават.
(90)
При липса на нови елементи, отнасящи се до обема и цените на внасяните стоки от заинтересованите страни, временните заключения се потвърждават.
(91)
За целите на временните заключения, занижената стойност на цените е определена чрез сравнение на цените на износителя до границата на Общността, стоката доставена на кея с платени мита, от една страна и проверените цени от завода на производителите на Общността, от друга. Сравнението е направено за урея на зърна, на гранули, в насипно състояние и на чували.
(92)
Известен брой страни, сред които няколко производители износители, са посочили, че цените на производителите от Общността, използвани за сравнение, е трябвало да имат за база среднопретеглената цена на промишлеността на Общността, а не цената, изчислена на ниво индивидуален производител. Изтъкнато е било, че подобен метод има за ефект изкуствено увеличаване на маржа, с намаление до нула на нивото на производителя на Общността.
(93)
На първо място трябва да се отбележи, че използването на занижена стойност или на сравнение на цените е показател за щета, който, по смисъла на член 3, параграф 3 от основния регламент, има за цел да се установи „дали за дъмпинговият внос се установява значително занижаване на цената, спрямо цената на подобна стока на промишлеността на Общността или този внос е имал за ефект да намали значително цените“.
(94)
Вярно е, че не всички вносни цени на разглежданите страни са по-ниски от прилаганите от различните производители в Общността. Независимо от това, значителен обем експортни продажби са извършени при цени по-ниски от тези на промишлеността на Общността. Следва да се отбележи също така че пазарът на урея на Общността е, както силно прозрачен, така и много чувствителен на промените на цените.
(95)
След допълнителен анализ, се е оказало, че за разглежданите страни, вносният дял по дружества с цена по-ниска от тази на промишлеността на Общността е бил между 0 и 56 %, като средната стойност на целия внос е била 46 %. Степента на занижаване на стойността е била до 17 %. При този анализ не е било използвано намаляването до нула. поради проблеми със съдействието на производителя износител от Беларус (съображение 113 от временния регламент) и на този от Естония (съображение 58), не е било възможно да се извърши това сравнение на цените на тези дружества. Нищо обаче не дава повод да се смята, че техните резултати са щели да бъдат различни.
(96)
Следва освен това да се отбележи, че промишлеността на Общността е регистрирала загуби през периода на разследването (съображение 175 от временния регламент), тъй като цените ѝ са паднали през този период. Що се отнася до дружеството, за което не е установено никакво занижаване на стойността спрямо продажната цена в Общността, се е оказало, че то е било под разходите за производство в Общността, увеличени с разумната печалба за промишлеността на Общността.
(97)
Следователно, окончателно установено е, че производителите-износители на заинтересованите страни силно са занижили цените си, а цените на пазара на Общността значително са паднали през периода на разследването.
(98)
Няколко възражения са внесени по отношение на изчисленията за премахване на щетата. Те са изложени подробно в съображения 114-116 и 121-123. Освен това се потвърждава фактът, че когато са били разрешени подходящи преизчисления, те също са били взимани предвид при прилагане на занижена стойност.
4. Ситуация на промишлеността на Общността
(99)
След допълнителна проверка на двама производители на Общността, се е оказало, че някои показатели за щета са се променили в абсолютно изражение. Независимо от това, тези изменения не са били достатъчни, за да повлияят чувствително на развитието на показателите за щета през разглеждания период, нито да променят временните заключения. С оглед на изложеното по-горе, временните заключения за причинена материална щета на промишлеността на Общността се потвърждават.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(100)
Няколко заинтересовани страни отново са подчертали, че щетата, претърпяна от промишлеността на Общността не е била причинена от дъмпингов внос, а по-скоро от излишък в предлагането на урея на световния пазар. Това се доближава до твърдението, че щетата, претърпяна от промишлеността на Общността е резултат на спада на нейните експортни продажби, който се е отразил отрицателно на продажбите на пазара на Общността.
(101)
Трябва да се отбележи по този повод, че оценката на положението на промишлеността на Общността се основава на данни за продажбите на разглежданата стока на пазара на Общността. Следователно, евентуалните отрицателни ефекти върху намаляването на експортните продажби са изключени от споменатия анализ на щетата.
(102)
Освен това, за разглеждания период, експортните продажби на промишлеността на Общността са отбелязали спад с 337 000 тона, докато продажбите ѝ на пазара на Общността са се увеличили с 172 000 тона. При трудните за експорта условия, промишлеността на Общността е успяла да покрие половината от загубите си в експорта, благодарение на пазара на Общността.
(103)
Същевременно, потреблението в Общността се е увеличило с 1,25 милиона тона, вносът на ниски дъмпингови цени се е увеличил с 867 000 тона (съображение 163 от временния регламент) и промишлеността на Общността е загубила 10,3 % от пазара на Общността (съображение 173 от временния регламент). Неспособността на промишлеността на Общността да извлече полза от развиващия се вътрешен пазар, докато експортът ѝ спада, не само че не е в основата на тази ситуация, а доказва наличието на щета, причинена от дъмпинговия внос.
(104)
Следователно, излишъкът в предлагането и загубата от експортни продажби биха могли да имат ефект само върху промишлеността на Общността (ограничена загуба от разходи за производство), докато дъмпинговият внос е пречел тя да се възползва пълноценно от експанзията на пазара на Общността. Направено е следователно заключението, че влиянието на твърдяното свръхпредлагане и спадът на експортните продажби на промишлеността на Общността, разгледани поотделно, не са достатъчно основание за прекъсване на причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и значителната щета, претърпяна от промишлеността на Общността. Следователно заключенията в съображения 197 и 198 от временния регламент се потвърждават.
Ж. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Вносители/търговци
(105)
След публикуването на временния регламент не е получена никаква забележка от страна на съдействалите вносители. Едно сдружение на вносители обаче е изтъкнало, че въвеждането на антидъмпингови мерки противоречи на интересите на вносителите на урея, загрижени за просперитета на селскостопанския сектор.
(106)
Постоянната необходимост от внос е призната в съображение 206 от временния регламент. Дори митата да се прилагат изцяло, разходите за земеделските стопани в най-лошия случай ще се увеличат с 0,6 %. Макар че подобно увеличение може да накара някои земеделски стопани да сменят източника на снабдяване с урея, нищо не показва, че трябва да се преразгледат заключенията, изложени в съображение 206 от временния регламент.
2. Потребители
(107)
След публикуването на временния регламент, са получени забележки от австрийски, италиански, испански и британски организации на земеделски стопани. Нито една от тези страни не е възразила срещу временното заключение, според което митата биха довели най-много до увеличение на разходите за земеделските стопани от порядъка на 0,6 %, те обаче са се противопоставили на въвеждането на мерки и са отхвърлили заключението, че увеличенията на цените няма да се проявят изцяло.
(108)
Извършената проверка в земеделска кооперация е потвърдила заключението, че предлаганите мерки ще се отразят на разходите. Хипотезата, че ефектът от мерките не би трябвало да се прояви напълно почива на опита от няколко други антидъмпингови процедури. нищо не дава основание да се смята, че и при настоящата процедура няма да е така.
(109)
Макар да бе потвърдена деликатната ситуация на земеделските стопани, от това не може да се направи заключение, че ефектът от митата ще бъде от такова естество, че въвеждането на мерките би противоречало на интереса на Общността.
(110)
Никаква писмена забележка не е получена пряко от някое от съдействалите промишлени предприятия, потребители на урея. Това дава основание да се смята, че мерките не биха оказали значително влияние върху тези потребители на урея.
(111)
Едно промишлено предприятие, което също така внася и продава урея, е представило забележките си чрез асоциация на вносителите. Това дружество твърди, че въвеждането на тези мерки може да я принуди да преустанови дейността си, което би довело до загуба на 380 работни места. Независимо от това, тъй като възражението не е било внесено директно от въпросното дружество и освен това не е било подкрепено с никакви доказателства, то е било отхвърлено.
3. Заключение, относно интереса на Общността
(112)
При отсъствие на нови елементи, свързани с интереса на Общността, заключенията, изложени в съображение 219 от временния регламент са потвърдени.
З. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на елиминиране на вредите
(113)
За целите на временните заключения, занижената стойност спрямо разходите за производство, увеличени с разумна печалба е определена чрез сравнение на цените на износителя до границата на Общността, стоката доставена на кея с платени мита, от една страна и проверените целеви цени от завода на производителите на Общността, от друга. Сравнението е направено от дружеството между уреята на зърна, на гранули, в насипно състояние и на чували.
(114)
Няколко производители износители са изтъкнали, че направеното преизчисление по отношение на разходите за разтоварване, за да се стигне до цена на стоката, доставена на кея с платени мита е било недостатъчно. Било е заявено също така че маржът на вносителите (повечето от тях продавачи на едро) е трябвало да бъде взет в предвид при изчисленията, съгласно практиката при други скорошни случаи, свързани с торове.
(115)
От различни източници са били събрани допълнителни доказателства за разходите за разтоварване, по-специално от производители износители, от промишлеността на Общността и от независими вносители. Въз основа на тази информация, размерът на разходите за разтоварване е бил преизчислен.
(116)
Въпросът с предоставянето на право на преизчисление на маржа на вносителите е бил разгледан в рамките на това специфично разследване. Било е установено, че производителите-износители на урея използват няколко канала за продажба на стоките си на пазара на Общността, сред които и пряка продажба на крайния потребител. Нищо не дава основание да се предполага, че цените са се променяли в зависимост от използвания канал. Напротив, било е установено, че продажните цени обикновено не зависят от вида потребител. Също така, не е установена голяма разлика между каналите за продажба, използвани от промишлеността на Общността и използваните от производителите-износители. Следователно искането за преизчисляване на маржа на вносителите е отхвърлено.
(117)
Няколко страни, сред които болшинството от производителите-износители, са заявили, че цените на производителите от Общността, използвани за определяне на занижената стойност на цените е трябвало да имат за основа среднопретеглената цена на ниво промишленост на Общността, а не цената, изчислена на ниво индивидуален производител. Било е изтъкнато, че подобен метод има за ефект да увеличи изкуствено маржа, без да отчита евентуална отрицателно занижена стойност на цените на ниво производител на Общността. Било е изтъкнато също така че определянето на антидъмпинговите мита по метод, водещ до намаление нула противоречи на взето неотдавна решение на СТО (3).
(118)
Трябва да се отбележи, че изчисляването на занижената стойност има за цел да определи действителния размер на нанесената на промишлеността на Общността щета, в резултат на дъмпингов внос. Всяко сравнение на цени трябва да отразява икономическата действителност. Разследването е показало, че на пазара на Общността, е установена конкуренция между различните производители.износители и различните производители от промишлеността на Общността. Във връзка с това, следва да се отбележи, между другото, че съществуват значителни разлики в цените на производителите от Общността, в зависимост от географското им разположение. Размерите на дъмпинга, нанесъл щета, причинена от един производител износител на промишлеността на Общността трябва да се разглеждат съобразно с действителната ситуация на пазара и проверените данни за всяко дружество.
(119)
Едно сравнение на цените позволява да се изчисли точно пълното въздействие на всеки дъмпинг, нанасящ щета на промишлеността на Общността, без да се увеличава изкуствено нивото на занижаване на стойността в настоящия случай. Следователно искането се отхвърля.
(120)
Промишлеността на Общността е изтъкнала, че част от внасяната в Общността урея е бил под формата на „мазни“ гранули и е трябвало да бъде третиран като отделен вид урея. Тя е заявила също така че за изчисляването на занижената стойност в настоящия случай, този вид стока е трябвало да бъде сравнена с „мазните“ гранули, произвеждани в Общността.
(121)
Установено е било, че гранули с голям диаметър или „мазни“ наистина се произвеждат от промишлеността на Общността, освен тези, които някои от разглежданите държави изнасят за Общността. Но само по-големият им диаметър ги отличава от класическите гранули. Нищо не дава основание да се твърди, че разходите за производство на „мазните“ гранули са по-високи, нито че тези стоки са били продавани с добавена стойност през периода на разследването. Следователно няма никаква причина тези „мазни“ гранули да бъдат разглеждани като отделен вид на продукта.
(122)
Някои производители износители са подновили искането си за преизчисление, заради разликата в качеството на тяхната стока. Никакво доказателство обаче не е било представен във връзка с това искане. Освен това се е оказало, че пазарът не е установил проблеми, свързани с качеството на румънската урея. Искането следователно е отхвърлено
(123)
Следва да се отбележи, че при изчисляването на временния етап на цена, която не нанася щета, използваният марж на печалбата представлява 8 % от разходите, а не 8 % от оборота, както е посочено в съображение 222 от временния регламент. Някои от съдействалите страни са изтъкнали, че маржът на печалбата е трябвало да бъде 5 %, каквато е била практиката при предишните антидъмпингови процедури, свързани с азотни торове и процедурата, свързана с уреята с произход от Русия (4). От своя страна, промишлеността на Общността отново е изтъкнала, че би било по-уместно да се използва марж на печалбата в размер на 15 % от доходността на капиталовложенията.
(124)
Потвърдено е, че определянето на подходящ марж на печалбата за тази процедура е имало за основа изчисляването на такъв, марж на печалбата, какъвто промишлеността на Общността може да разумно да очаква при обичайни условия на конкуренция, без дъмпингов внос. То почива на преценка на фактите, специфични за този случай, а не за други процедури, отнасящи се за други стоки и/или за други периоди на разследване.
(125)
Поради причините, споменати в съображение 223 от временния регламент, искането да се определи печалбата въз основа на доходите от капиталовложения се отхвърля.
(126)
Въз основа на изложеното по-горе и при липса на елементи, доказващи, че определянето на марж на печалбата от 8 % е неправилно, заключенията в съображения 221-227 от временния регламент се потвърждават.
(127)
И накрая, информация, получена след публикуването на временния регламент, както и данните, проверени след това публикуване, в това число и проверената информация от други двама производители на Общността, съща са били включени в изчисленията, ако е имало такива.
2. Ниво и форма на митата
(128)
В светлината на изложеното по-горе се приема, че по силата на член 9, параграф 4 от основния регламент, окончателното антидъмпингово мито трябва да бъде въведено върху вноса от Беларус, България, Хърватия, Естония, Либия, Литва, Румъния и Украйна в размер на маржовете на щетата или на установените дъмпингови маржове, ако те са по-ниски.
(129)
По отношение на остатъчното мито, което трябва да се приложи спрямо несъдействалите производители износители, то е фиксирано в размер на най-високото мито, установено за съдействалите производители за всяка една от заинтересованите страни.
(130)
Един производител износител твърди, че за да се съблюдава съгласуваност с предишна процедура, митата би трябвало да бъдат под формата на минимална вносна цена, какъвто е случаят с уреята с произход от Русия.
(131)
Независимо от това, както е посочено в съображение 231 от временния регламент, за да се гарантира ефикасността на мерките и да се предотврати манипулация на цените, като наблюдаваната при някои предишни процедури, свързани със същата обща категория стоки, а именно торовете, окончателните мита се въвеждат под формата на специфичен размер на тон. Искането следователно е отхвърлено.
(132)
С оглед на изложеното по-горе, размерите на окончателните мита са следните:
Страна
Дружество
База на антидъмпингово мито
(%)
Временно мито
(еуро на тон)
Беларус
Единен национален марж
8,0
7,81
България
Химко АД
24,2
21,43
Други
24,2
21,43
Хърватия
Petrokemija d.d.
9,4
9,01
Други
9,4
9,01
Естония
JSC Nitrofert
11,4
11,45
Други
11,4
11,45
Либия
National Oil Corporation
12,5
11,55
Други
12,5
11,55
Литва
Joint Stock Company Achema
10,0
10,05
Други
10,0
10,05
Румъния
S.C. Amonil S.A., Slobozia
6,7
7,20
Petrom S.A. Sucursala Doljchim Craiova, Craiova
5,7
6,18
Sofert S.A., Bacau
7,6
8,01
Други
7,6
8,01
Украйна
Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cherkassy
18,7
16,27
Joint Stock Company DniproAzot, Dniprodzerzinsk
9,2
8,85
Други
19,5
16,84
(133)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент са установени въз основа на заключенията на настоящото разследване. Те отразяват следователно ситуацията на заинтересованите дружества към момента на разследването. Тези митнически ставки (за разлика от митото на национално равнище, прилагано спрямо „всички останали дружества“) се прилагат само за вноса на стоката с произход от заинтересованата страна, произведена от дружествата и следователно от специално цитираните юридически лица. Тези ставки не могат да се прилагат за вносна стока, произведена от дружество, чието име и адрес не са изрично посочени в постановителната част на настоящия регламент, включително и от юридически лица, свързани с изрично посочените фирми, а за нея се прилага митото, приложимо за „всички други фирми“.
(134)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (например, при смяна на името на дружеството или при създаване на нови производствени или търговски единици) трябва да се адресира незабавно до Комисията (5) и да съдържа всички необходими данни, и по-специално тези, които са свързани с промяна в дейността на дружеството по отношение на производството и продажбата на вътрешния и на външния пазар, като резултат, например, на смяната на името или на промяната в производствените или търговските единици. След консултиране с Консултативния комитет, Комисията ще направи, ако е необходимо, изменения на регламента, като актуализира списъка на фирмите, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Събиране на временните мита
(135)
С оглед на големите размери на установените дъмпингови маржове и на щетата, нанесена на промишлеността на Общността, е сметнато за необходимо да се съберат окончателно сумите, внесени като временно антидъмпингово мито, въведено с временния регламент до размера на окончателното мито. Ако окончателното мито е по-високо от временното мито, се събират окончателно само сумите, внесени като временно мито.
4. Доброволни гаранции
(136)
След налагането на временните мерки, производителите-износители от Беларус, Хърватия, Либия, Румъния и Украйна са предложили ценови задължения, съгласно член 8, параграф 1 от основния регламент. Производителите износители от Естония и Литва са подновили вече направените на временния етап предложения за доброволни гаранции, които са били отхвърлени, поради причините, изложени в съображения 236 и 237 от временния регламент.
(137)
Припомня се, че Комисията вече е приела доброволна гаранция от българския производител износител на временния етап на настоящата процедура (виж съображение 236 от временния регламент). Както това е посочено в съображение 128, включването на нови данни в изчисляването на окончателния размер на щетата се е отразило върху степента на отстраняване на установената щета. Минималната цена на доброволната гаранция е била съобразена с това.
(138)
След публикуването на временните заключения, промишлеността на Общността, подала възражението, се е протовпоставила на решението на Комисията да приеме доброволни гаранции от страна на българския производител износител. Било е изтъкнато в тази връзка, че заинтересованото дружество е било свързано с други износители и/или производители на азотни торове, и по-специално на урея в България, Беларус и Украйна - или че най-малкото поддържа технически и промишлени отношения с последните - и че поради това съществува голяма възможност дружеството да сключи компенсационни споразумения. Освен това, промишлеността на Общността е изказала съмнение относно способността на този производител износител да спази свързаните с доброволни гаранция задължения.
(139)
В по-общ смисъл, промишлеността на Общността е изтъкнала, че доброволните гаранции и свързаните с тях минимални цени биха били неподходяща мярка по отношение на азотните торове и в частност на уреята.
(140)
Следва да се отбележи, че промишлеността на Общността не е била в състояние да подкрепи твърденията си по отношение на българския производител износител с достатъчно доказателства. Освен това, разследването на Комисията също не е потвърдила тези твърдения, които следователно са били отхвърлени. Що се отнася до основателността на доброволни гаранции, следва да се отбележи, че трябва да се отчита на първо място конкретната ситуация, свързана със заинтересованото дружество. Така например е било установено, че въпросната фирма е произвеждала и изнасяла само урея и че в този конкретен случай, има големи шансове да се гарантира ефикасен контрол върху доброволни гаранция.
(141)
Във всички случаи, при предполагаемо или доказано нарушение или оттегляне на доброволни гаранция, може да се въведе антидъмпинговото мито, съгласно член 8, параграфи 9 и 10 от основния регламент.
(142)
Всички други получени предложения за поемане на доброволни гаранции също са били подробно анализирани. Анализът е разкрил две основни препятствия пред приемането на тези предложения за поемане на доброволни гаранция.
(143)
Заинтересованите производители износители от Литва, Румъния, Хърватия, Украйна е Либия произвеждат различни видове азотни торове и/или други химични продукти и в миналото са изнасяли редовно тези стоки за обичайни потребители (повечето от тях продавачи на едро) в Общността. Тази практика е свързана със сериозен риск от насрещни компенсации, което означава, че ценовите доброволни гаранции, каквито и да са те, официално ще бъдат спазени, но цените на другите стоки ще бъдат намалени. Всичко това би довело до лесно заобикаляне на доброволни гаранции за спазване на минимална цена за уреята и до изключително трудния контрол на този доброволни гаранции.
(144)
Освен това, някои производители (като Естония, Украйна и Беларус) са изтъкнали, че не упражняват никакъв контрол - и дори нямат никаква информация - за местоназначението и/или условията на продажба на техния износ на урея, докато официалните статистики очевидно говорят за износ на големи количества от стоката за Общността през периода на разследване. Припомня се, че поради факта, че тези дружества не са представили достатъчна информация по въпроса, Комисията е можела да използва само наличните данни, съгласно член 18 от основния регламент за да установи износните цени. Освен това някои износители (Либия, Естония) са оказали като цялоо незадоволително съдействие по време на разследването. Сметнато е, че тези факти правят необичайно висок риска, свързан приемането на доброволни гаранции и незадоволителни гаранциите за осигуряване на правилен контрол.
(145)
Поради изложените по-горе причини, е направено заключение, че няма да бъде прието нито едно от предложенията за поемане на доброволни гаранции, направени след публикуването на окончателните заключения.
(146)
Заинтересованите страни са информирани за това и причините, поради които предложената доброволна гаранция не може да бъде приета са изложени подробно на съответните износители. Проведена е консултация с Консултативния комитет,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Въвежда се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на урея дори във воден разтвор, под кодове по КН 3102 10 10 и 3102 10 90 с произход от Беларус, България, Хърватия, Естония, Либия, Литва, Румъния и Украйна.
2. Ставката на приложимото окончателно антидъмпингово мито, преди освобождаване от митницата, към нетните цени франко границата на Общността на стоката, описана в параграф 1 по-горе е следната:
Страна на произход
Производител
Окончателно антидъмпингово мито
(еуро на тон)
Допълнителен код по TARIC
Беларус
Всички
7,81
-
България
Всички
21,43
A999
Хърватия
Всички
9,01
-
Естония
Всички
11,45
-
Либия
Всички
11,55
-
Литва
Всички
10,05
-
Румъния
S.C. Amonil S.A., Slobozia
7,20
A264
Petrom S.A. Sucursala Doljchim Craiova, Craiova
6,18
A265
Sofert S.A., Bacau
8,01
A266
Всички останали
8,01
A999
Украйна
Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cherkassy
16,27
A268
Joint Stock Company DniproAzot, Dniprodzerzhinsk
8,85
A269
Всички останали
16,84
A999
3. При щета преди пускането в свободно обращение на стоките, когато платената или дължимата цена се изчислява пропорционално за целите на определянето на митническата стойност, съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 на Комисията от 22 юли 1993 г. за прилагане на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета относно създаване на Митнически кодекс на Общността (6), размерът на антидъмпинговото мито, изчислен въз основа на посочените по-горе размери се намалява пропорционално на действително платената или дължима цена.
4. Освен ако не е указано друго, се прилагат действащите митнически разпоредби.
Член 2
1. Внасяните стоки се освобождават от антидъмпинговите мита, наложени с член 1, ако са произведени и директно експортирани (т.е. превозени и фактурирани) за първия независим потребител в Общността, в качеството му на вносител, от посоченото по-долу дружество, представило приети от Комисията доброволни гаранции, ако тези стоки са внесени, съгласно разпоредбите на параграф 2.
Страна
Дружество
Допълнителен код по TARIC
България
Химко АД, Шосе за Мездра, 3037 Враца
A272
2.
а)
При представяне на декларация за пускане в свободно обръщение по силата на доброволни гаранции, за освобождаването от антидъмпингово мито се изисква представяне през митническите органи на държавите-членки редовно издадена търговска фактура от фирмата, посочена в параграф 1.
б)
Тази фактура трябва да отговаря на изискванията за този вид фактури, посочени в приетия от Комисията доброволни гаранции и чиито основни реквизити фигурират в приложението.
в)
За освобождаването от мито се изисква също така декларация и представяне на митницата на стоки, точно съответстващи на описанието, дадено в търговската фактура.
3. Вносът, придружен с такава редовна фактура, се декларира под допълнителния код по TARIC от параграф 1.
Член 3
Сумите, обезпечени при налагането на временни антидъмпингови мита, наложени с Регламент (ЕО) № 1497/2001, се събират окончателно в размера на окончателното мито, приложимо за вноса на урея, дори и във воден разтвор, с кодове по КН 3102 10 10 и 3102 10 90, с произход от Беларус, България, Хърватия, Естония, Либия, Литва, Румъния и Украйна.
Обезпечените суми с размер по-висок от този на окончателното антидъмпингово мито се освобождават.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня следващ публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 януари 2002 година.
Rådets förordning (EG) nr 92/2002
av den 17 januari 2002
om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära antidumpningstull som införts på import av karbamid med ursprung i Bulgarien, Estland, Kroatien, Libyen, Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(1), särskilt artikel 9 i denna,
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER
(1) Genom förordning (EG) nr 1497/2001(2) (nedan kallad förordningen om preliminär tull) införde kommissionen en preliminär antidumpningstull på import av karbamid enligt KN-nummer 3102 10 10 och 3102 10 90 med ursprung i Bulgarien, Estland, Kroatien, Libyen, Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland.
(2) I samma förordning beslutades att förfarandet rörande import av karbamid med ursprung i Egypten och Polen skulle avslutas.
B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE
(3) Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen beslutat att införa provisoriska åtgärder rörande import av karbamid med ursprung i Bulgarien, Estland, Kroatien, Libyen, Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland meddelats, lämnade flera berörda parter synpunkter skriftligen. De parter som begärde detta gavs möjlighet att höras muntligen.
(4) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera alla upplysningar som den bedömde nödvändiga för sina slutgiltiga avgöranden.
(5) Ytterligare kontrollbesök genomfördes på platsen hos följande företag:
Gemenskapsproducenter
- Fertiberia, Madrid.
- Hydro Agri France, Paris.
Användare i gemenskapen
- Libera Associazione Agricoltori Cremonesi, Cremona.
(6) Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka kommissionen avsåg att rekommendera införandet av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära tullar. Det fastställdes även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter detta meddelande om uppgifter.
(7) De muntliga och skriftliga synpunkter som parterna framförde togs under övervägande och när så var lämpligt ändrades de preliminära undersökningsresultaten i enlighet därmed.
C. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
(8) Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas de definitioner av den berörda produkten och av den likadana produkten som anges i skäl 9 respektive skäl 12 i förordningen om preliminär tull.
D. DUMPNING
1. Länder med marknadsekonomi
Normalvärde
Tillämpning av artikel 18 i grundförordningen
(9) Den libyska exporterande producenten hävdade att beskrivningen av företagets samarbetsvilja i skäl 63 i förordningen om preliminär tull inte är korrekt. Företaget hävdade att kommissionen var medveten om, och underförstått godtog, det faktum att företaget av sekretesskäl inte kunde lämna räkenskaper för hela koncernens verksamhet. Det hävdade vidare att enligt libyska bokföringskrav krävs inga offentliga reviderade räkenskaper och att kommissionen i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen därför inte skulle ha avvisat företagets räkenskaper på denna grund.
(10) När det gäller samarbetsvilligheten har kommissionen aldrig låtit förstå att den godtog företagets vägran att överlämna viktiga räkenskapshandlingar. Den har tvärtom upprepade gånger underrättat den exporterade producenten om sin möjlighet att vid bristande samarbete använda tillgängliga uppgifter i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Företaget höll dock fast vid sin ståndpunkt och lämnade inte de väsentliga uppgifter som var nödvändiga för avstämningen av bland annat den inhemska försäljningen av och produktionskostnaden för den berörda produkten. Under dessa omständigheter hade kommissionen inget annat val än att i enlighet med artikel 18 i grundförordningen använda tillgängliga uppgifter vid fastställandet av normalvärdet för företaget i fråga, dvs. uppgifterna i klagomålet. Mot denna bakgrund var det inte korrekt av företaget att anta att normalvärdet hade fastställts på grundval av tillgängliga fakta av den anledningen att det inte fanns några offentliga reviderade räkenskaper.
(11) Detta bekräftas även av det faktum att de rapporterade uppgifterna hade använts när det var möjligt att kontrollera och stämma av dem mot företagets interna räkenskaper, särskilt vid fastställandet av exportpriset för den libyska exporterande producenten (se skälen 67-72 i förordningen om preliminär tull).
(12) Samma exporterande producent hävdade att normalvärdet för hans företag borde ha fastställts på grundval av det faktiska inhemska försäljningspriset eller ha konstruerats med utgångspunkt i företagets egna räkenskaper istället för att fastställas på grundval av de uppgifter som gemenskapsindustrin lämnat i klagomålet. Företaget hävdade att all nödvändig bevisning och alla nödvändiga uppgifter rörande produktionen och försäljningen av karbamid på den inhemska marknaden i Libyen hade lämnats.
(13) Företaget underlät konsekvent att lämna viktiga uppgifter i sitt svar på frågeformuläret och kunde inte heller på ett tillfredsställande sätt förklara inkonsekvenser och motsägelser som framkom vid kontrollbesöket, trots att dessa uttryckligen påpekats av kommissionen i skrivelser och på platsen. Det var därför inte möjligt att fastställa huruvida de rapporterade uppgifterna om inhemsk försäljning och produktionskostnader var fullständiga och korrekta. Följaktligen bekräftas undersökningsresultaten i skälen 64 och 65 i förordningen om preliminär tull i fråga om lämnande av bevisning och uppgifter rörande produktionen och försäljningen av karbamid på den inhemska marknaden i Libyen.
(14) Eftersom det inte fanns några andra tillförlitliga uppgifter fastställdes, såsom nämnts i skäl 66 i förordningen om preliminär tull normalvärdet för den libyska exporterande producenten på grundval av de uppgifter som lämnats i klagomålet, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen.
(15) Samma exporterande producent hävdade att den vinstmarginal som användes i klagomålet för att konstruera normalvärdet hur som helst var för hög. Till stöd för detta påstående uppgav företaget att vinstmarginalerna traditionellt sett är låga i karbamidbranschen.
(16) Med hänsyn till undersökningsresultaten för andra samarbetsvilliga exporterande producenter inom ramen för detta förfarande ansåg kommissionen att det var motiverat med en förnyad prövning av den vinstmarginal som använts för att konstruera normalvärdet för den libyska exporterande producenten.
(17) Såsom anges i skäl 22 i förordningen om preliminär tull användes i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen den genomsnittliga vinstmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande producenterna i denna undersökning vid försäljning på den inhemska marknaden för att konstruera normalvärdet för de exporterande producenter för vilka det inte var möjligt att fastställa en vinstmarginal i enlighet med den inledande meningen i artikel 2.6, artikel 2.6 a och 2.6 b i grundförordningen. Eftersom det inte fanns någon giltig grund för att tillämpa en annan vinstmarginal för den libyska exporterande producenten och inte heller fanns några lämpligare uppgifter beslutade kommissionen att tillämpa samma vinstmarginal för den libyska exporterande producenten vid fastställandet av normalvärdet i det slutgiltiga skedet.
Normalvärde fastställt på grundval av inhemsk försäljning
(18) Två rumänska exporterande producenter hävdade att normalvärdet borde fastställas månatligen på grund av inflationen i Rumänien under undersökningsperioden. Denna metod användes i det preliminära skedet för alla rumänska exporterande producenter.
(19) Denna metod prövades emellertid på nytt efter det att de preliminära antidumpningstullarna hade införts. Det framgick av undersökningen att verkningarna av inflationen inte var tillräckliga för att det skulle vara berättigat att beräkna månatliga normalvärden. Det är kommissionens praxis att fastställa genomsnittliga normalvärden för hela undersökningsperioden, utom i fall av t.ex. hyperinflation. Dessa villkor var emellertid inte uppfyllda när det gäller Rumänien.
(20) Det ansågs följaktligen lämpligt att i det slutgiltiga skedet fastställa normalvärdet för varje rumänsk exporterande producent på grundval av det genomsnittliga pris som betalades på den inhemska marknaden under undersökningsperioden.
Konstruerat normalvärde
(21) Gemenskapsindustrin hävdade att den minimiavkastning på det sysselsatta kapital som normalt krävs för att ett karbamidföretag skall vara bärkraftigt på medellång och lång sikt borde ha använts vid fastställandet av den vinstmarginal som användes för att beräkna normalvärdena för Bulgarien, Estland och Litauen. Den hävdade vidare att vinstmarginalerna i dessa länder vanligen inte var tillförlitliga på grund av kvardröjande effekter i de berörda företagens redovisningspraxis av det icke-marknadsekonomiska systemet.
(22) Det framgick inte av undersökningen att det fanns någon bevisning eller några uppgifter som tydde på att företagens redovisning skulle vara otillförlitlig och således inte kunde användas vid fastställandet av vinstmarginalen. Kommissionen hade därför inget annat val än att fastställa normalvärdena i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. Vinstmarginalerna fastställdes således i enlighet med artikel 2.6 b och c i grundförordningen, dvs. för Litauens del på grundval av den vinst som den berörda exporterande producenten hade vid produktion och försäljning av produkter inom samma generella produktkategori på hemmamarknaden, och för Bulgariens och Estlands del enligt en annan rimlig metod, dvs. på grundval av den vägda genomsnittliga vinstmarginal som konstaterats för de andra samarbetsvilliga exporterande producenterna inom ramen för detta förfarande.
(23) Nivån på den vinstmarginal som i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen fastställts på grundval av de vägda genomsnittliga vinstmarginalerna för de samarbetsvilliga exporterande producenter vars inhemska försäljning var lönsam prövades emellertid på nytt. Efter det att förfarandet rörande import av karbamid med ursprung i Egypten hade avslutats uteslöts de egyptiska exporterande producenterna ur beräkningsunderlaget för fastställandet av den genomsnittliga vinstmarginalen.
(24) Till följd av den estländska exporterande producentens synpunkter gjordes en ny beräkning av den vinstmarginal som använts för att konstruera normalvärdet för detta företag. Det framgick av en ny undersökning av de preliminära undersökningsresultaten att det var nödvändigt att göra en förnyad prövning av den vinstmarginal som använts, eftersom dennas fastställts på grundval av företagets försäljning av andra produkter och dessa produkter inte kunde anses ingå i samma generella produktkategori som den berörda produkten (dvs. gödselmedel). Eftersom ingen annan estländsk exportör eller producent av den berörda produkten eller av produkter i samma generella produktkategori som såldes av det berörda estländska företaget hade en tillräcklig försäljning vid normal handel, tillämpades en annan rimlig metod i det slutgiltiga skedet i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen. Vinstmarginalen fastställdes således på grundval av den vägda genomsnittliga vinstmarginal som konstaterats för de andra berörda samarbetsvilliga exporterande producenterna (på samma sätt som för den bulgariska exporterande producenten enligt skäl 22).
(25) Den litauiska exporterande producenten ansåg att normalvärdet inte borde ha konstruerats med hjälp av försäljnings- och administrationskostnaderna och de allmänna kostnaderna samt vinsten för ammoniumnitrat. Företaget hävdade att ammoniumnitrat och karbamid är olika slags gödselmedel som säljs på olika marknader och under olika konkurrensbetingelser samt att det finns skillnader när det gäller produktionsteknik, efterfrågan, försäljningspriser och kostnader.
(26) Eftersom det endast finns en karbamidproducent i Litauen och det inte förekommer någon representativ inhemsk försäljning är det möjligt att tillämpa artikel 2.6 b i grundförordningen vid fastställandet av försäljnings- och administrationskostnader och allmänna kostnader samt vinst. Dessutom är både karbamid och ammoniumnitrat kvävegödselmedel och även om det till viss del finns skillnader i produktionsteknik tillhör de bägge samma generella produktkategori, såsom krävs i grundförordningen. Det bör även nämnas att marknaderna och konkurrensvillkoren inte är olika (en producent, konkurrens från import). Mot denna bakgrund beslutade kommissionen att stå fast vid det preliminära fastställandet.
Exportpris
(27) Eftersom de berörda parterna inte lämnat några synpunkter och det inte förelåg några andra uppgifter som stred mot de preliminära undersökningsresultaten bekräftas de exportpriser som preliminärt fastställts för de berörda exporterande producenterna.
Jämförelse
Hanterings- och lastningskostnader
(28) Till följd av de synpunkter som lämnats av den libyska exporterande producenten rörande beräkningen av hanterings- och lastningskostnader vid export av den berörda produkten till gemenskapen såg kommissionen över sin beräkning, varvid den hittade ett räknefel som den rättade till.
2. Länder som inte är en marknadsekonomi
(29) Den vitryska exporterande producenten invände mot att kommissionen enligt uppgift hade behandlat företaget som en icke-samarbetsvillig part i förfarandet. Företaget hävdade att det hade lämnat alla uppgifter som begärts till kommissionen och att skälet till att det behandlats som en icke-samarbetsvillig part var att kommissionen ville förvägra företaget de rättigheter som en samarbetsvillig part har, och då särskilt möjligheten att göra åtaganden.
(30) Eftersom företaget inte lämnat nödvändiga uppgifter för fastställandet av ett kontrollerbart exportpris, tillämpades i den nu aktuella undersökningen den regel som anges i artikel 18 för icke-samarbetsvilliga parter. Följaktligen användes delvis " tillgängliga uppgifter", dvs. i detta fall Eurostats exportuppgifter.
(31) Det är emellertid att märka att tvärtemot vad företaget påstått, ledde inte det faktum att artikel 18 delvis tillämpades till att företaget gick miste om några av sina rättigheter som berörd part, nämligen rätten att underrättas om uppgifter, rätten att bli hörd och att lämna synpunkter skriftligen, rätten att ta del av icke-konfidentiella uppgifter och möjligheten att göra ett åtagande.
Marknadsekonomisk status
(32) Såsom angivits i skälen 118-130 i förordningen om preliminär tull hävdade tre ukrainska företag i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen att dess produktion och försäljning av den berörda produkten skedde under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status ) och ansökte om sådan status. Det bör erinras om att två ukrainska företag beviljades marknadsekonomisk status. En ukrainsk exporterande producent, som inte beviljades marknadsekonomisk status, invände mot kommissionens undersökningsresultat rörande eventuella statliga ingripanden.
(33) Gemenskapsindustrin hävdade på nytt att de ukrainska företag som producerade och sålde kvävegödselmedel, inbegripet karbamid, är föremål för statliga ingripanden och att marknadsekonomisk status därför generellt sett inte borde ha beviljats. Den hävdade i synnerhet att den ukrainska marknaden för kvävegödsel kännetecknades av förekomsten av bearbetningsavtal, byteshandelsavtal i flera led och statliga ingripanden när det gäller energi-, el- och transportkostnader samt att samtliga dessa faktorer var oförenliga med marknadsekonomiska förhållanden.
(34) Dessa argument från de exporterande producenternas respektive gemenskapsindustrins sida har redan behandlats i skälen 118-130 i förordningen om preliminär tull. Det bör emellertid tilläggas att bearbetningsavtalen inte i sig är att anse som oförenliga med marknadsekonomisk status, eftersom de inte nödvändigtvis är att anse som typiska för statliga ingripanden. Det statliga ingripandet när det gäller transportkostnader beaktades genom att transportkostnaderna i det jämförbara landet tillämpades. När det gäller energi- och elkostnader fanns det ingen bevisning för att dessa kostnader skulle ha snedvridits betydligt genom statliga ingripanden eller inte i tillräcklig utsträckning skulle återspegla marknadsvärdet. Jämfört med naturgas utgör energi- och elkostnaden inte en betydande del av produktionskostnaden för karbamid.
Individuell behandling
(35) Gemenskapsindustrin invände mot beslutet att bevilja en ukrainsk exporterande producent individuell behandling med hänvisning till att statens andel av aktiekapitalet medgav ett betydande statligt ingripande.
(36) Den klagande gemenskapsindustrin lämnade emellertid inga nya uppgifter eller någon ny bevisning till stöd för att det påstådda statliga ingripandet skulle göra det möjligt att kringgå åtgärderna, och påståendet måste alltså avvisas. Följaktligen bekräftas undersökningsresultaten i skäl 132 i förordningen om preliminär tull.
Försäljning inom ramen för bearbetningsavtal
(37) Såsom angivits i skälen 133-135 i förordningen om preliminär tull hade tre ukrainska företag ingått bearbetningsavtal. Det bör erinras om att enligt ukrainsk lag äger leverantören av råvaran den färdiga produkten och äganderätten övergår inte till det företag som bearbetar produkten.
(38) Det framgick av undersökningen att ett av de företag som beviljats marknadsekonomisk status inte var att betrakta som exporterande producent av den berörda produkten i egen rätt. Detta företag hade ingått en långsiktig affärsförbindelse med ett annat företag i tredje land. Denna affärsöverenskommelse innebar att det sistnämnda företaget i själva verket den enda leverantören av den huvudsakliga råvaran inom ramen för ett bearbetningsavtal (och var ägare under hela produktionsprocessen). Detta företag deltog även aktivt i exportförsäljningen av den berörda produkten. Det framgår klart av dessa omständigheter att förhållandet mellan dessa båda företag gick utöver ett vanligt förhållande mellan köpare och säljare.
(39) Eftersom den närstående gasleverantören inte samarbetade var det inte möjligt att fastställa, och än mindre att kontrollera, vare sig den totala produktionskostnaden eller det pris som betalades eller skulle betalas för de varor som såldes på export. Det är att märka att kommissionen visserligen hade tillgång till vissa uppgifter om exportpriserna till den första oberoende köparen, men att dessa uppgifter inte kunde kontrolleras och därför inte kunde användas för att fastställa dumpningsmarginalen. Eftersom den närstående leverantören (som lagligen är ägare till både råvaran och den färdiga produkten) inte samarbetade var det inte möjligt att fastställa ett tillförlitligt vare sig normalvärde eller exportpris för det berörda ukrainska företaget. Följaktligen kunde någon individuell dumpningsmarginal inte fastställas före detta företag.
(40) Ett annat ukrainsk företag, som varken beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling, genomförde all sin exportförsäljning inom ramen för bearbetningsavtal. Eftersom gasleverantören inte samarbetade och det inte fanns några kontrollerbara exportpriser till första oberoende köpare fastställdes priserna för dessa transaktioner på det sätt som anges i skäl 66 på fastställandet av den landsomfattande dumpningsmarginalen.
(41) Även ett tredje företag genomförde delar av sin inhemska försäljning och av sin exportförsäljning inom ramen för bearbetningsavtal. Eftersom dess leverantörer inte samarbetade och det inte fanns några kontrollerbara priser till första oberoende köpare hade kommissionen inget annat val än att bortse från all försäljning som skett inom ramen för dessa bearbetningsavtal. Den övriga inhemska försäljningen var dock fortfarande representativ, såsom fastställdes i skäl 138 i förordningen om preliminär tull.
(42) Ytterligare två ukrainska företag som även de hade försäljning inom ramen för bearbetningsavtal och vars gasleverantörer inte heller var samarbetsvilliga hävdade ändå att de lämnat korrekta och tillförlitliga försäljningsuppgifter och tillräcklig bevisning för att det skulle vara möjligt att beakta dessa transaktioner vid fastställandet av normalvärdet eller exportpriset.
(43) Vid kontrollbesöket konstaterades det att varken fakturapriserna eller betalningarna för karbamid angavs i dessa företags räkenskaper. Eftersom gasleverantörerna, i vars räkenskaper dessa uppgifter normalt sett skall anges, inte var samarbetsvilliga och det inte fanns någon bevisning för att betalning faktiskt skett för dessa transaktioner, kunde uppgifterna inte kontrolleras och således inte godtas.
Normalvärde
i) Jämförbart land
(44) Tre ukrainska exporterande producenter hävdade att deras normalvärde inte borde ha fastställts på grundval av de inhemska priserna och kostnaderna i ett jämförbart land utan på den inhemska försäljningen för en ukrainsk exporterande producent som beviljats marknadsekonomisk status.
(45) Det är kommissionens praxis att i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen fastställa normalvärdet på grundval av artikel 2.1-2.6 i grundförordningen för de producenter som kan påvisa att de driver sin verksamhet under marknadsekonomiska förhållanden. För alla andra producenter i samma land fastställs normalvärdet på grundval av artikel 2.7 a, dvs. på grundval av priset eller det konstruerade normalvärdet i ett tredje land med marknadsekonomi, eller enligt någon annan rimlig metod i enlighet med artikel 2.7 a. Följaktligen är det inte befogat att ändra de preliminära undersökningsresultaten.
(46) Den vitryska exporterande producenten, tre ukrainska exporterande producenter, myndigheterna i Ukraina och Vitryssland och en intresseorganisation för importörer invände mot valet av Förenta staterna som jämförbart land och hävdade att Litauen var ett lämpligare tredje land med marknadsekonomi.
(47) Dessa parter hävdade att Förenta staterna inte var ett lämpligt val på grund av de höga gaskostnaderna (vilket leder till en snedvridning av karbamidpriserna), olikheterna i ekonomisk utveckling jämfört med Ukraina och Vitryssland och olikheterna när det gäller marknadsstorlek. Även det faktum att endast en amerikansk producent samarbetade ansågs vara ett skäl för att inte använda Förenta staterna som tredje land med marknadsekonomi. Parterna ansåg att Litauen var det lämpligaste jämförbara landet, och att den volym karbamid som producerats i Litauen var representativ jämförd med de volymer som exporterades till gemenskapen från Ukraina och Vitryssland under undersökningsperioden. De hävdade vidare att Litauen var en öppen och konkurrensutsatt marknad utan importavgifter där tillgången på naturgas var ungefär densamma som i Ukraina och Vitryssland. Dessutom var produktionsprocessen i Litauen ungefär densamma som i Ukraina och Vitryssland. Parterna ansåg att det var ovidkommande att det endast fanns en karbamidproducent i Litauen, eftersom Litauen och andra länder med endast en producent av den berörda produkten använts i tidigare undersökningar rörande produkter som tillhör samma produktkategori.
(48) Kommissionen undersökte alla dessa argument närmare och kom fram till följande:
(49) Det finns mer än tio karbamidproducenter i Förenta staterna och minst fem i Ukraina men endast en producent i Litauen. Importen av karbamid till Förenta staterna från länderna i f.d. Sovjetunionen omfattas visserligen av antidumpningstullar, men importen av karbamid från ett antal andra tredje länder betydande (mer än 1 miljon ton). Även om, vilket framgick av den vidare undersökningen, det inte förekommer någon tull på importen av karbamid till Litauen, var denna import ändå mycket låg. Den amerikanska karbamidmarknaden är betydande (mer än 10 miljoner ton per år), under det att karbamidmarknaden i Litauen är praktiskt taget obefintlig. Karbamidförsäljningen var sålunda minimal i Litauen under undersökningsperioden och enligt de uppgifter som lämnats av den litauiska producenten skedde den inte vid normal handel. Kommissionen drog således slutsatsen att den amerikanska karbamidmarknaden, i motsats till den litauiska, är mycket konkurrensutsatt. Den inhemska amerikanska försäljningen är, i motsats till den litauiska, representativ i förhållande till exporten till gemenskapen från Ukraina och Vitryssland.
(50) Det faktum att endast en amerikansk producent samarbetade i undersökningen gör inte dessa slutsatser ogiltiga. Denna producents priser, som användes vid fastställandet av normalvärdet, var utsatta för den ovannämnda konkurrensen. Enbart de mängder som såldes av denna producent var tillräckliga för att vara representativa i förhållande till de sammanlagda mängder som exporterades till gemenskapen från Ukraina och Vitryssland.
(51) För att fastställa om tillgången till naturgas, som är den viktigaste råvaran i karbamidproduktionen, var densamma undersöktes karbamidproducenternas försörjningskällor. Det framkom att den amerikanska producenten, liksom producenterna i Ukraina, hade tillgång till flera försörjningskällor för naturgas, under det att den litauiska producenten endast hade en försörjningskälla och inga potentiella alternativa försörjningskällor. Förenta staterna är precis som Ukraina både producent och importör av naturgas, under det att Litauen saknar egna naturgastillgångar.
(52) Kommissionen jämförde även produktionsprocessen i Förenta staterna, Ukraina och Vitryssland och kom fram till att den teknik som användes av den amerikanska producenten var minst lika effektiv som den teknik som användes av de ukrainska och vitryska producenterna.
(53) Det hävdades även att Litauen borde användas som jämförbart land eftersom det omfattades av samma undersökning.
(54) Kommissionen noterar att enligt artikel 2.7 i grundförordningen skall ett tredje land med marknadsekonomi, som är föremål för samma undersökning användas när det är lämpligt. Av de skäl som anges i skälen 49-51 kan emellertid Litauen inte anses vara ett lämpligt jämförbart land för denna undersökning.
(55) Såsom angivits i skäl 107 i förordningen om preliminär tull gjordes en justering för de höga naturgaskostnaderna i Förenta staterna under undersökningsperioden. De höga naturgaskostnaderna berodde på den särskilda marknadssituation i Förenta staterna under undersökningsperioden. Genom denna justering minskades gaskostnaderna till en nivå som var jämförbar med nivån för andra företag som samarbetade i undersökningen.
(56) Gemenskapsindustrin stödde valet av Förenta staterna som jämförbart land. Den hävdade emellertid att de amerikanska gaspriserna endast hade ökat måttligt och att någon justering därför inte borde ha gjorts i detta hänseende. Även om det är riktigt att gaspriserna ökade som kraftigast under andra halvåret 2000, dvs. efter undersökningsperioden, konstaterades det att naturgaskostnaderna hade ökat ovanligt mycket redan under sista hälften av undersökningsperioden. Följaktligen ansågs justeringen vara berättigad.
(57) Mot denna bakgrund drog kommissionen slutsatsen att Förenta staterna var ett lämpligt jämförbart land med marknadsekonomi och att valet hade skett på ett rimligt sätt. Ett normalvärde som fastställts på grundval av den inhemska försäljningen i Förenta staterna vid normal handel och som inbegriper en rimlig och inte överdriven vinstmarginal, är således helt förenligt med artikel 2.7 a i grundförordningen.
ii) Normalvärden för företag som beviljats marknadsekonomisk status
(58) Det ukrainska företaget, vars försäljning skedde nästan helt inom ramen för bearbetningsavtal, hävdade att dess inhemska försäljning borde användas vid fastställandet av dess normalvärde. Alternativt föreslog företaget att kommissionen skulle använda normalvärdet för en ukrainsk exporterande producent som beviljats marknadsekonomisk status eller ett normalvärde som konstruerats på grundval av företagets egna uppgifter.
(59) Eftersom den närstående gasleverantören inte samarbetade drogs slutsatsen att detta ukrainska företag inte var att betrakta som exporterande producent av karbamid i egen rätt (se skälen 38 och 39). Följaktligen fastställdes inget normalvärde.
(60) Såsom angivits i skäl 138 i förordningen om preliminär tull undersökte kommissionen vidare om det var nödvändigt med en justering för andra kostnadsfaktorer, särskilt de avskrivningar som gjorts av den ukrainska exporterande producent vars normalvärde grundade sig på företagets egna uppgifter.
(61) Vid en jämförelse framgick att det fanns vissa skillnader mellan de avskrivningar som ingick i produktionskostnaderna vid de olika produktionsanläggningarna tillhöriga den samarbetsvilliga producenten i det jämförbara landet och de avskrivningar som gjorts av den ukrainska producenten. Dessa skillnader kunde emellertid ha orsakats av många andra faktorer och var hur som helst inte tillräckligt betydande för att en justering av den ukrainska producentens kostnader skulle vara berättigad. Eftersom normalvärdet för den ukrainska producenten grundade sig på den inhemska försäljningen skulle en ändring av kostnaderna ändå inte haft någon större, om ens någon, inverkan. Följaktligen gjordes ingen justering.
Exportpris
(62) Två ukrainska företag, vars exportförsäljning skedde inom ramen för bearbetningsavtal och därför inte ingick i dumpningsberäkningen, hävdade att deras exportpris borde konstrueras på grundval av den bearbetningsavgift som tas ut av deras exportkunder och de gaskostnader de själva eller någon annan ukrainsk exporterande producent betalar samt en skälig vinst.
(63) För det ena företaget gjorde det faktum att den närstående gasleverantören inte samarbetade att exportpriserna inte kunde kontrolleras och att företaget inte kunde anses vara en exporterande producent av karbamid i egen rätt (se skälen 38 och 39). Följaktligen fastställdes inte någon individuell dumpningsmarginal för detta företag.
(64) När det gäller det andra företaget är den föreslagna beräkningsmetoden inte förenlig med artikel 2.9 i grundförordningen. Denna artikel syftar inte till att tillhandahålla alternativa metoder för att fastställa exportpriser vid bristande samarbete utan till att man skall kunna ta hänsyn till att en importör i gemenskapen som står i ekonomisk intressegemenskap med den exporterande producenten, eller är denne närstående, är delaktig i exportförsäljningen. Den metod för att beräkna ett konstruerat exportpris som de ukrainska företagen föreslår grundar sig, till skillnad mot vad som fastställs i artikel 2.9 i grundförordningen, inte på ett försäljningspris till en oberoende part. Den utgår istället från produktionskostnaden (en metod som används för att konstruera normalvärden och inte exportpriser). Begäran avvisades därför.
(65) Ett tredje ukrainskt företag, vars exportförsäljning också skedde inom ramen för bearbetningsavtal, hävdade att det genomsnittliga exportpriset för andra ukrainska exporterande producenter borde ha använts istället för de lägsta exportpriserna.
(66) Det fanns emellertid inga skäl att anta att det genomsnittliga exportpriset för andra ukrainska exporterande producenter skulle var mer rättvisande. Vid bristande samarbete är det kommissionens praxis att använda det vägda genomsnittliga exportpriset för de transaktioner som sker till de lägsta exportpriserna och samtidigt svarar för en betydande andel av den export som sker till kontrollerbara priser.
Jämförelse
(67) Två ukrainska och ett vitryskt företag hävdade att kommissionen borde förse dem med de grundläggande uppgifter som behövs för att de skall kunna hävda naturliga komparativa fördelar.
(68) Eftersom endast ett amerikanskt företag samarbetade i undersökningen var det inte möjligt att lämna ut uppgifter om detta företags produktion och försäljning utan att bryta mot bestämmelserna om konfidentiell behandling. Andra grundläggande uppgifter (geografiskt läge, tillgång till råvara osv.) är dock offentliga. Kommissionen har analyserat tillgängliga uppgifter och har på eget initiativ gjort nödvändiga justeringar. Det bör erinras om att man konstaterade att kostnaden för naturgas i Förenta staterna var ovanligt hög under undersökningsperioden och följaktligen justerades gaskostnaden för det samarbetsvilliga amerikanska företaget ner till en nivå som var jämförbar med den för de andra samarbetsvilliga företagen i samma förfarande.
(69) Tre ukrainska företag och det vitryska företaget invände mot att kommissionen gjorde en justering av exportpriset för landtransport på grundval av järnvägstaxan i det jämförbara landet. De hävdade att den ukrainska eller den litauiska järnvägstaxan borde användas.
(70) Järnvägstaxorna i Ukraina och Vitryssland, där det ännu inte råder marknadsekonomiska förhållanden, fastställs av staten och kan därför inte anses återspegla normala marknadspriser. Kommissionens har sedan länge som praxis att grunda sina justeringar för detta slags landtransport när det gäller de länder som avses i artikel 2.7 i grundförordningen på kontrollerade uppgifter från det jämförbara landet när sådana finns tillgängliga. Dessutom framhöll kommissionen uttryckligen när den beviljade några av de berörda ukrainska företagen marknadsekonomisk status att vissa kostnader eventuellt skulle komma att korrigeras för att anpassa dem till det normala marknadsvärdet. Följaktligen är det inte berättigat att ändra de preliminära undersökningsresultaten.
(71) Det hävdades även att en lägre järnvägstaxa borde tillämpas, eftersom de ukrainska exporterande producenterna använde sina egna järnvägsvagnar för stora sändningar, vilka gick tomma i retur.
(72) Det framgick av uppgifter som lämnats av producenten i det jämförbara landet att det var berättigat att använda egna vagnar. Beräkningarna ändrades därför i enlighet med detta.
(73) De ukrainska och vitryska företagen hävdade att justeringen för olikheter i fysiska egenskaper mellan den karbamid i granulatform som såldes på den inhemska marknaden i det jämförbara landet och den karbamid i tablettform som dessa länder exporterade borde ha grundat sig på prisskillnaderna på den europeiska marknaden.
(74) Eftersom syftet är att fastställa ett normalvärde för karbamid i tablettform på marknaden i det jämförbara landet, måste justeringen grunda sig på en prisskillnad på den marknaden. Justeringen grundades således på prisskillnader på den amerikanska marknaden. Det förefaller inte lämpligt att använda gemenskapsmarknaden, eftersom prisskillnaderna på denna marknad med största sannolikhet är påverkade av dumpningen. Begäran avvisades därför.
(75) Två ukrainska och ett vitryskt företag hävdade att en justering borde ske även för olika handelsled, eftersom de enligt vad de uppgav endast sålde till handlare.
(76) De ukrainska och vitryska exporterande producenterna exporterade den berörda produkten till handlare. Även den samarbetsvilliga producenten i det jämförbara landet sålde till handlare. En del av den försäljning som producenten i det jämförbara landet hade på den inhemska marknaden gick till blandningsföretag. Det framgick av en noggrann analys av användningsområden och priser att begäran inte var berättigad.
3. Dumpningsmarginal för de undersökta företagen
Tillämpning av artikel 18 i grundförordningen
(77) Efter införandet av de preliminära tullarna undersökte kommissionen ytterligare huruvida de transportkostnader som rapporterats av den litauiska exporterande producenten, men som betalats av importörerna, var korrekta. En jämförelse med uppgifter som inhämtats från importörer och med allmänt tillgängliga prisnoteringar för samma rutter gav vid handen att dessa kostnader hade överskattats. Beloppen för transportkostnader justerades i enlighet med detta och de faktiska kostnaderna användes.
(78) En estnisk exporterande producent hävdade att den justering som gjordes i det preliminära skedet av det cif-värde för icke rapporterad försäljning som användes för att fastställa dumpningsmarginalen för denna försäljning var olämplig. Kommissionen analyserade denna fråga mera ingående och beslutade att ändra sin beräkningsmetod. Den justering som gjordes i det preliminära skedet drogs tillbaka. I avsaknad av tillförlitliga uppgifter från företaget beslutade dock kommissionen att basera sina undersökningsresultat på Eurostat-uppgifter, eftersom dessa utgjorde de tillförlitligaste tillgängliga uppgifterna.
(79) I det preliminära skedet hade kommissionen vid beräkningen av dumpningsmarginalen gjort en justering av cif-värdet för den vitryska exporterande producenten. Eftersom denna justering var felaktig drogs den tillbaka.
Dumpningsmarginaler
(80) Följande slutgiltiga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, fastställdes:
Vitryssland
Plats för tabell
Bulgarien
Plats för tabell
Kroatien
Plats för tabell
Estland
Plats för tabell
Libyen
Plats för tabell
Litauen
Plats för tabell
Rumänien
Plats för tabell
Ukraina
Plats för tabell
E. SKADA
1. Definition av gemenskapsindustrin
(81) Flera berörda parter upprepade sin begäran om att de gemenskapsproducenter som köpte och importerade karbamid från länder som omfattades av förfarandet skulle uteslutas från definitionen av gemenskapsindustrin.
(82) Som det anges i skäl 156 i förordningen om preliminär tull var dessa inköp mestadels små till volymen och syftade till att täcka produktionsbortfall till följd av underhållsarbeten. Det företag som gjorde mera betydande inköp, motsvarande omkring 20 % av dess produktion under undersökningsperioden, gjorde detta för att komplettera sitt produktsortiment. Undersökningen visade att detta företag huvudsakligen var en producent av karbamid, och inte en importör, och att det således inte fanns några goda skäl för att utesluta det från definitionen av gemenskapsindustrin. Under alla omständigheter skulle ett sådant uteslutande inte ha haft någon betydande inverkan på vare sig undersökningsresultaten i detta fall eller nivån på de införda tullarna.
(83) Undersökningsresultaten enligt skäl 157 i förordningen om preliminär tull bekräftas följaktligen.
2. Förbrukning i gemenskapen
(84) I avsaknad av nya uppgifter bekräftas de undersökningsresultat rörande gemenskapens förbrukning som anges i skälen 158-159 i förordningen om preliminär tull.
3. Import från de berörda länderna
Sammantagen bedömning av verkan av den berörda importen
(85) Det hävdades att importen av karbamid med ursprung i Rumänien inte borde bedömas sammantaget med importen från de övriga länder som omfattas av förfarandet. Begäran motiverades med att importvolymerna och marknadsandelarna för Rumänien hade utvecklats på ett annat sätt än för de övriga länderna under skadeundersökningsperioden.
(86) I skäl 162 i förordningen om preliminär tull fastställdes följande:
- Importen från alla berörda länder var betydande och översteg avsevärt de nivåer som anges i artikel 5.7 i grundförordningen.
- Samtliga konstaterade dumpningsmarginaler översteg miniminivån och samtliga exporterande producenter underskred gemenskapsindustrins försäljningspriser.
- Priserna för såväl importerad som gemenskapsproducerad karbamid sjönk avsevärt under skadeundersökningsperioden.
(87) Importvolymen för karbamid från Rumänien följde prisutvecklingen för karbamid på gemenskapens marknad, dvs. det rådde ett visst förhållande mellan priserna och importvolymen från Rumänien under skadeundersökningsperioden. Under 1999 då priserna låg på sin lägsta nivå skedde nästan ingen import från Rumänien. Detta är ett tecken på den öppna prissättningen på gemenskapens marknad för karbamid. Det visar också att de rumänska exportörerna drar sig tillbaka från en marknad när priserna sjunker för mycket. I samband med den partiella återhämtningen av priserna mellan 1999 och undersökningsperioden (skäl 164 i förordningen om preliminär tull) ökade emellertid importen från Rumänien avsevärt, vilket ledde till att den hade en marknadsandel på 2,3 % under undersökningsperioden. Av de berörda länderna var Rumänien den fjärde största exportören till gemenskapen under undersökningsperioden.
(88) Denna importutveckling noterades inte heller bara för Rumänien. Importen från flera av de berörda länderna följde ett anmärkningsvärt liknande mönster med sjunkande import mellan 1996 och 1999 följt av en markant återkomst till gemenskapens marknad under undersökningsperioden. Detta bör ses mot bakgrunden av att de sammanlagda importvolymerna från de berörda länderna ökade varje år under skadeundersökningsperioden. Den enda förändringen bestod i att dessa länders andelar av importen till gemenskapen varierade beroende på deras priser. Detta är ytterligare ett tecken på att det råder konkurrens mellan de importerade produkterna och utgör inget skäl för att importen från Rumänien eller något annat berört land inte bör bedömas sammantaget med den övriga importen.
(89) Av samtliga de skäl som beskrivs ovan dras slutsatsen att kriterierna enligt artikel 3.4 i grundförordningen har uppfyllts. Undersökningsresultaten enligt skäl 162 i förordningen om preliminär tull bekräftas följaktligen.
Volymer, marknadsandelar och priser för den berörda importen
(90) I avsaknad av nya uppgifter om volymer av och priser för importen från de berörda länderna bekräftas de preliminära undersökningsresultaten.
Prisunderskridande
(91) I det preliminära skedet beräknades prisunderskridandet genom en jämförelse mellan exportörernas priser vid gemenskapens gräns, levererat på kaj (förtullat) och gemenskapsproducenternas kontrollerade priser fritt fabrik. Jämförelsen gjordes för karbamid i tablettform, i granulatform och i bulk samt för karbamid förpackad i säckar.
(92) Flera parter, inbegripet flera exporterande producenter, begärde att gemenskapsproducenternas priser vid fastställandet av prisunderskridandet skulle beräknas som ett vägt genomsnittligt pris för hela gemenskapsindustrin i stället för att beräknas för varje enskild producent. Det gjordes gällande att den sistnämnda beräkningsmetoden tjänade till att artificiellt höja marginalen genom att vissa gemenskapsproducenters negativa värden sattes till noll.
(93) Det bör för det första noteras att resultatet av beräkningen av prisunderskridandet och prisjämförelsen utgör en skadeindikator som enligt artikel 3.3 i grundförordningen syftar till att fastställa "huruvida de dumpade importprodukterna sålts till betydligt lägre pris än priset för den likadana produkten framställd av gemenskapsindustrin, eller om denna import annars leder till att priserna sänks väsentligt".
(94) Det är riktigt att inte all import från de berörda länderna underskred varje enskild gemenskapsproducents priser. En betydande volym av exportförsäljningen såldes dock till priser som var lägre än gemenskapsindustrins priser. Det bör även noteras att gemenskapens marknad för karbamid är både i hög grad öppen och känslig för prisändringar.
(95) Efter ytterligare analys konstaterades det för de berörda länderna att den andel av importen som, för varje företag, underskred gemenskapsindustrins priser varierade mellan 0 % och 56 %, med ett samlat genomsnitt för all import på 46 %. Prisunderskridandet uppgick som högst till 17 %. Vid denna analys användes ej nollställning. Till följd av bristande samarbete från den exporterande producenten i Vitryssland (skäl 113 i förordningen om preliminär tull) och Estland (skäl 58 i förordningen om preliminär tull) var det inte möjligt att göra denna prisjämförelse för dessa företag. Det finns emellertid ingen anledning att anta att resultaten för dem skulle ha varit annorlunda.
(96) Det bör vidare noteras att gemenskapsindustrin noterade förluster under undersökningsperioden (skäl 175 i förordningen om preliminär tull), dvs. gemenskapsindustrins priser var nedtryckta. För det enda företag som inte hade ett prisunderskridande på 0 % konstaterades för övrigt ett målprisunderskridande.
(97) Följaktligen fastställs det slutgiltigt både att de exporterande producenterna i de berörda länderna utövade ett betydande prisunderskridande och att det rådde prisnedgång på gemenskapens marknad under undersökningsperioden.
(98) Ett antal påståenden gjordes avseende beräkningarna av nivåerna för undanröjande av skada. Dessa behandlas i detalj i skälen 114-116 och 121-123. I de fall justeringar beviljades bekräftas det emellertid att dessa beaktades även vid fastställandet av prisunderskridandet.
4. Gemenskapsindustrins situation
(99) Efter ytterligare kontroll av två gemenskapsproducenter ändrades några av de absoluta talen för skadeindikatorerna. Dessa ändringar var dock inte tillräckligt stora för att i väsentlig utsträckning inverka på skadeindikatorernas utveckling under skadeundersökningsperioden eller för att ändra på de preliminära slutsatserna. På detta grundval bekräftas de preliminära undersökningsresultaten rörande väsentlig skada för gemenskapsindustrin.
F. ORSAKSSAMBAND
(100) Flera berörda parter upprepade sitt påstående att den skada som gemenskapsindustrin lidit inte hade vållats av den dumpade importen utan snarare av utbudsöverskottet på världsmarknaden för karbamid. Detta påstående har viss anknytning till påståendet från några parter att skadan för gemenskapsindustrin orsakades av nedgången i dess exportförsäljning, vilken i sin tur påverkade dess försäljning på gemenskapens marknad.
(101) I detta sammanhang bör det noteras att bedömningen av gemenskapsindustrins situation baserades på uppgifter om försäljningen av den berörda produkten på gemenskapens marknad. De möjliga negativa verkningarna av minskad exportförsäljning undantas således i denna skadeanalys.
(102) Vidare minskade gemenskapsindustrins exportförsäljning under skadeundersökningsperioden med 337000 ton samtidigt som dess försäljning på gemenskapens marknad ökade med 172000 ton. Ställd inför svåra exportförhållanden kunde således gemenskapsindustrin omdirigera hälften av sin förlorade export till gemenskapens marknad.
(103) Gemenskapens förbrukning ökade samtidigt med 1,25 miljoner ton, den dumpade lågprisimporten ökade med 867000 ton (skäl 163 i förordningen om preliminär tull) och gemenskapsindustrin förlorade 10,3 % av gemenskapens marknad (skäl 173 i förordningen om preliminär tull). Gemenskapsindustrins oförmåga att vid minskande exportförsäljning dra nytta av en expanderande inhemsk marknad utgör inte en orsak utan snarare ett tecken på den skada som den dumpade importen vållade.
(104) Utbudsöverskottet och den minskade exportförsäljningen kunde följaktligen endast inverka på gemenskapsindustrin (i form av en begränsad förlust av stordriftsfördelar) till följd av att den dumpade importen hindrade gemenskapsindustrin från att till fullo dra nytta av den expanderande gemenskapsmarknaden. Därför dras slutsatsen att verkan av gemenskapsindustrins minskande exportförsäljning och det påstådda utbudsöverskottet, betraktade separat, inte var tillräcklig för att upphäva orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skadan för gemenskapsindustrin. Slutsatserna i skälen 197-198 i förordningen om preliminär tull bekräftas följaktligen.
G. GEMENSKAPENS INTRESSE
1. Importörer och handlare
(105) Efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull mottogs inga synpunkter från de samarbetsvilliga importörerna. En sammanslutning av importörer hävdade emellertid att införandet av antidumpningsåtgärder stred mot karbamidimportörernas intresse och att en blomstrande jordbrukssektor var viktig för dem.
(106) Som det anges i skäl 206 i förordningen om preliminär tull kommer det fortfarande att finnas ett behov av import. Även om tullarna övervältras helt på nästa led skulle detta medföra en ökning av jordbrukarnas kostnader på som mest endast 0,6 %. Även om en sådan prisökning kan leda till att jordbrukare ändrar sina inköp av karbamid, finns det inga belägg för att det finns anledning att ifrågasätta de slutsatser som anges i skäl 206 i förordningen om preliminär tull.
2. Användare
Jordbrukare
(107) Efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull mottogs synpunkter från sammanslutningar av jordbrukare i Förenade kungariket, Italien, Spanien och Österrike. Ingen av dessa parter ifrågasatte den preliminära slutsatsen att tullarna som mest endast skulle leda till en kostnadsökning för jordbrukarna på 0,6 %. De invände dock mot införandet av åtgärderna och mot slutsatsen att prisökningarna inte skulle komma att övervältras till fullo.
(108) Efter en kontroll på plats hos ett jordbrukskooperativ bekräftas slutsatsen om de föreslagna åtgärdernas kostnadseffekter. Slutsatsen om att åtgärderna inte till fullo kommer att övervältras på nästa led baseras på erfarenheter från många andra antidumpningsförfaranden. Det finns ingen bevisning för att detta inte skulle vara fallet i detta förfarande.
(109) Även om jordbrukarnas besvärliga situation bekräftas på nytt är det inte möjligt att dra slutsatsen att införandet av tullar skulle få sådana verkningar att det skulle strida mot gemenskapens intresse.
Industriella användare
(110) Ingen av de samarbetsvilliga industriella användarna av karbamid lämnade några skriftliga synpunkter direkt till kommissionen. Detta tyder på att åtgärderna inte kommer att få en så stor inverkan på dessa användare av karbamid.
(111) En industriell användare, som också importerar och säljer karbamid, lämnade synpunkter via en sammanslutning av importörer. Företaget hävdade att införandet av åtgärder kan tvinga det att lägga ned sin anläggning, med en förlust av upp till 380 arbetstillfällen. Eftersom detta påstående inte gjordes direkt av företaget och inte heller styrktes av någon bevisning, avvisas det.
3. Slutsats beträffande gemenskapens intresse
(112) I avsaknad av nya uppgifter om gemenskapens intresse bekräftas slutsatsen i skäl 219 i förordningen om preliminär tull.
H. SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(113) I det preliminära skedet hade målprisunderskridandet beräknats genom en jämförelse mellan exportörernas pris vid gemenskapens gräns, levererat på kaj (förtullat), och gemenskapsproducenternas kontrollerade målpriser fritt fabrik. Jämförelsen gjordes för varje företag och för karbamid i tablettform, i granulatform och i bulk samt för karbamid förpackad i säckar.
(114) Flera exporterande producenter hävdade att justeringen för lossningskostnader i syfte att beräkna exportörernas pris var otillräcklig. Det begärdes också att en marginal för importörer (huvudsakligen handlare) skulle inkluderas i enlighet med andra nyligen avgjorda ärenden beträffande gödselmedel.
(115) Ytterligare uppgifter om faktiska lossningskostnader erhölls från flera källor, däribland de exporterande producenterna, gemenskapsindustrin och oberoende importörer. På grundval av dessa uppgifter ändrades justeringen för lossningskostnader.
(116) Begäran om justering för en importörsmarginal övervägdes på grundval av förhållandena i denna särskilda undersökning. Det konstaterades att de exporterande producenterna sålde karbamid på gemenskapens marknad via flera kanaler, bland annat direkt till slutanvändare. Inga uppgifter lämnades som tydde på att priserna berodde på vilken kanal som användes. Snarare var, konstaterades det, försäljningspriserna i allmänhet inte avhängiga typen av kund. Det fanns inte heller några väsentliga skillnader mellan gemenskapsindustrins försäljningskanaler och de exporterande producenternas försäljningskanaler. Begäran om justering för en importörsmarginal avvisades således.
(117) Flera parter, inklusive majoriteten av de exporterande producenterna, begärde att gemenskapsproducenternas priser vid fastställandet av målprisunderskridandet skulle beräknas som ett vägt genomsnittligt pris för hela gemenskapsindustrin och inte på grundval av priserna för varje enskild producent. Det hävdades att den sistnämnda beräkningsmetoden tjänade till att artificiellt höja marginalen genom att alla negativa värden för målprisunderskridandet för enskilda producenter eliminerades. Dessutom skulle en beräkning av antidumpningstullar på grundval av en beräkningsmetod som går ut på att sätta vissa värden till noll strida mot ett nyligen fattat WTO-beslut(3).
(118) Det bör också noteras att beräkningen av målprisunderskridandet syftar till att undersöka den faktiska omfattningen av den skada som den dumpade importen vållat gemenskapsindustrin. För att man skall kunna få en riktig bild bör prisjämförelsen återspegla ekonomiska realiteter. Undersökningen visade att konkurrensen på gemenskapens marknad äger rum mellan varje enskild exporterande producent och varje enskild producent som ingår i gemenskapsindustrin. I detta avseende bör det bland annat noteras att det finns betydande prisskillnader och stora skillnader i fråga om var gemenskapsproducenterna är belägna. Omfattningen av den skadliga dumpning som en exporterande producent vållat gemenskapsindustrin bör följaktligen bedömas på grundval av den faktiska marknadssituationen och på grundval av specifika, kontrollerade uppgifter för varje företag.
(119) En jämförelse mellan priserna för varje företag innebär att man får en noggrann utvärdering av den fulla inverkan av den skadevållande dumpning som gemenskapsindustrin lidit och innebär inte en artificiell höjning av nivån på målprisunderskridandet i detta ärende. Begäran avvisades således.
(120) Gemenskapsindustrin gjorde gällande att en del av den karbamid som importerades till gemenskapen utgjordes av "stora" tabletter, vilka borde behandlas som en separat typ av karbamid. Det begärdes också att denna typ vid beräkningen av målprisunderskridandet skulle jämföras med priset för gemenskapsproducerade "stora" tabletter.
(121) Det konstaterades att tabletter med stor diameter eller "stora" tabletter producerades av gemenskapsindustrin och även exporterades till gemenskapen från några av de berörda länderna. Den enda skillnaden gentemot tabletter i standardform är emellertid deras större diameter. Det fanns ingen bevisning som tydde på att produktionskostnaden skulle vara högre eller att "stora" tabletter såldes till ett högre pris under undersökningsperioden. Följaktligen dras slutsatsen att det inte finns några skäl för att behandla "stora" tabletter som en separat produkttyp.
(122) Några exporterande producenter upprepade sin begäran om justering för kvalitetsskillnader. Det lämnades dock ingen stödjande bevisning. Det konstaterades inte heller inte vara marknadens uppfattning att det skulle finnas kvalitetsproblem med karbamid från Rumänien. Begäran avvisades således.
(123) Det bör noteras att vid beräkningen av det icke-skadevållande priset i det preliminära skedet användes en vinstmarginal på 8 % av kostnaderna och inte 8 % av omsättningen, som det anges i skäl 222 i förordningen om preliminär tull. Vissa samarbetsvilliga parter hävdade att en vinstmarginal på 5 % borde användas, vilket varit fallet i tidigare antidumpningsförfaranden avseende nitratbaserade gödselmedel samt i förfarandet avseende karbamid från Ryssland(4). För sin del upprepade gemenskapsindustrin sin begäran om att en vinstmarginal på 15 % avkastning på sysselsatt kapital skulle vara mera lämplig.
(124) Det bekräftas att fastställandet av vinstmarginalen i detta förfarande baseras på en bedömning av den vinst som gemenskapsindustrin rimligen skulle ha kunnat få under normala konkurrensvillkor utan dumpad import. Vinstmarginalen baseras således på en bedömning av omständigheterna i detta ärende och inte på omständigheterna i andra förfaranden avseende andra produkter eller andra undersökningsperioder.
(125) Av de anledningar som anges i skäl 223 i förordningen om preliminär tull avvisas begäran om att lönsamheten skall baseras på avkastning på sysselsatt kapital.
(126) Mot bakgrund av ovanstående och i avsaknad av bevisning för att en vinstmarginal på 8 % skulle vara oriktig, bekräftas slutsatserna i skälen 221-227 i förordningen om preliminär tull.
(127) Uppgifter som mottagits och kontrollerats efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull, däribland kontrollerade uppgifter från två ytterligare gemenskapsproducenter, togs också i tillämpliga fall med i beräkningarna.
2. Tullarnas nivå och form
(128) Mot bakgrund av ovanstående bör enligt artikel 9.4 i grundförordningen slutgiltiga antidumpningstullar, uppgående till nivåer som motsvarar den lägsta i varje enskilt fall konstaterade skademarginalen eller dumpningsmarginalen, införas på import av karbamid med ursprung i Bulgarien, Estland, Kroatien, Libyen, Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland.
(129) Den övriga tull som bör tillämpas på icke-samarbetsvilliga exporterande producenter fastställdes på grundval av den högsta tullsats som fastställts för de samarbetsvilliga exportörerna i varje land.
(130) En exporterande producent hävdade att tullarna i linje med ett tidigare förfarande borde utformas som ett minimiimportpris, såsom för karbamid från Ryssland.
(131) Som det anges i skäl 231 i förordningen om preliminär tull föreslås det dock att de slutgiltiga tullarna utformas som ett specifikt belopp per ton, i syfte att åtgärderna skall bli verkningsfulla och för att förhindra sådana prismanipulationer som observerats i en del tidigare förfaranden för samma allmänna produktkategori, dvs. gödselmedel. Begäran avvisades således.
(132) På grundval av detta bör följande slutgiltiga tullar fastställas:
Plats för tabell
(133) De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den nu aktuella undersökningen. De återspeglar därför den situation för företagen i fråga som konstaterats vid undersökningen. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller övriga företag) gäller alltså enbart för import av produkter med ursprung i det berörda landet vilka producerats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter vilka producerats av något annat företag som inte uttryckligen nämns, med angivande av namn och adress, i denna förordnings artikeltext, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som gäller för "övriga företag".
(134) Eventuella ansökningar om tillämpning av den individuella företagsspecifika antidumpningstullsatsen (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller att nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast inges till kommissionen(5) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt beträffande sådana eventuella ändringar av företagets verksamhet i fråga om produktion, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som hänger samman med t.ex. en sådan namnändring eller ändring av produktions- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer vid behov och efter samråd med rådgivande kommittén att ändra förordningen för att ta hänsyn till detta genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
3. Uttag av preliminära tullar
(135) Med hänsyn till storleken på de konstaterade dumpningsmarginalerna och den skada som gemenskapsindustrin vållats anses det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt till en nivå som motsvarar den slutgiltigt införda tullen. I de fall de slutgiltiga tullarna är högre än de preliminära tullarna bör endast de belopp för vilka säkerhet ställts upp till nivån för den preliminära tullen tas ut slutgiltigt.
4. Åtaganden
(136) Efter införandet av provisoriska åtgärder gjorde exporterande producenter i Kroatien, Libyen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland prisåtaganden enligt artikel 8.1 i grundförordningen. De exporterande producenterna i Estland och Litauen förnyade de åtaganden som de hade gjort redan i det preliminära skedet men som av de anledningar som anges i skälen 236-237 i förordningen om preliminär tull hade avvisats.
(137) I det preliminära skedet av detta förfarande (se skäl 236 i förordningen om preliminär tull) hade kommissionen godtagit ett åtagande från den bulgariska exporterande producenten. Enligt skäl 128 i den här förordningen inverkade nya uppgifter vid beräkningen av den slutgiltiga skademarginalen på den konstaterade nivån för undanröjande av skada. Minimipriset i åtagandet ändrades därför i enlighet med detta.
(138) Efter meddelandet av de preliminära undersökningsresultaten invände den klagande gemenskapsindustrin mot kommissionens beslut att godta åtagandet från den bulgariska exporterande producenten. Det anfördes att det berörda företaget var närstående - eller hade ett nära tekniskt och industriellt samarbete med - andra exportörer eller producenter av kvävegödselmedel, bland annat karbamid, vilka var belägna i Bulgarien, Ukraina och Vitryssland, och att detta skulle innebära stora möjligheter för kompensationsarrangemang. Gemenskapsindustrin ifrågasatte också denna exporterande producents förmåga att uppfylla villkoren i åtagandet.
(139) Gemenskapsindustrin hävdade också mera allmänt att åtaganden, och därigenom minimipriser, skulle vara en olämplig åtgärd när det gäller kvävegödselmedel, däribland karbamid.
(140) Det bör noteras att gemenskapsindustrin inte kunde styrka påståendena avseende den exporterande producenten i Bulgarien med tillräcklig bevisning. Vid kommissionens undersökning bekräftades inte dessa påståenden, vilka således måste avvisas. I fråga om åtagandets lämplighet måste bedömningen fokuseras på företagets specifika situation. I detta fall konstaterades det att det berörda företaget endast producerar och exporterar karbamid och att det är mycket sannolikt att åtagandet kan övervakas effektivt.
(141) Om det misstänks att åtagandet överträds eller konstateras att det överträds eller dras tillbaka får under alla omständigheter en antidumpningstull införas enligt artikel 8.9 och 8.10 i grundförordningen.
(142) Alla övriga åtaganden analyserades i noggrant. Efter undersökningen kvarstod två hinder som gjorde att åtagandena inte kunde accepteras.
(143) De exporterande producenterna i Litauen, Rumänien, Kroatien, Ukraina och Libyen producerar flera olika typer av gödningsämnen och/eller andra kemikalier. Vid tidigare export till unionen har exportörerna mestadels använt sig av handelsföretag inom gemenskapen. Detta förfarande innebär en allvarlig risk för kompensations handel, dvs. åtagande priset respekteras men priser för andra produkter som inte omfattas av åtagandet kan sänkas. Vilket kan innebära att ett åtaget minimipris lätt kan kringgås via andra produkter och bli extremt svårt att effektivt övervaka.
(144) Förutom detta gjorde vissa producenter (Estland, Ukraina, Vitryssland) gällande att de hade varken kontroll eller information om slutdestination eller försäljningsvillkor för sin export av karbamid. Men det framgår tydligt av officiell statistik att produkten exporterats till gemenskapen i stora kvantiteter under undersökningsperioden. Med hänsyn tagen till detta och att företagen i fråga inte tillhandahöll ytterligare information hade kommissionen därför inget annat val än att använda tillgängliga fakta, detta i överensstämmelse med grundförordningens artikel 18, för att fastställa exportpriserna. Ytterligare exportörer (Libyen, Estland) samarbetade inte tillfredsställande i undersökningen. Dessa fakta gör riskerna med ett åtagande onödigt stora och möjligheterna för en nöjaktig övervakning otillfredsställande.
(145) Med hänsyn tagen till ovanstående skäl drogs slutsatsen att ingen av de åtaganden som föreslagits efter att de definitiva undersökningsresultaten meddelats kunde accepteras.
(146) De berörda parterna informerades och skälen till att begäran om åtagandena avslogs har också meddelats till samtliga berörda exportörer. Detta har skett i samråd med den rådgivande kommittén.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av karbamid, även löst i vatten, enligt KN-nummer 3102 10 10 och 3102 10 90, med ursprung i Bulgarien, Estland, Kroatien, Libyen, Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland.
2. På den produkt som avses i punkt 1 skall följande slutgiltiga antidumpningstullar tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull:
Plats för tabell
3. I de fall varorna har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför fördelas vid fastställande av tullvärdet i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 av den 2 juli 1993 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) om inrättande av en tullkodex för gemenskapen(6), skall antidumpningstullen, beräknad på grundval av punkt 2, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.
4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
1. Import skall vara befriad från de antidumpningstullar som införs genom artikel 1 förutsatt att produkterna producerats av nedanstående företag, vilkas åtagande har godtagits av kommissionen, och av detta direkt exporteras (dvs. sänds och faktureras) till den första oberoende kund i gemenskapen som agerar som importör, och förutsatt att importen sker i enlighet med punkt 2.
Plats för tabell
2. a) Vid uppvisandet av deklarationen för övergång till fri omsättning enligt ett åtagande skall det för tullbefrielse krävas att det för medlemsstatens tullmyndigheter uppvisas en giltig handelsfaktura som utfärdats av det företag som förtecknas i punkt 1.
b) Åtagandefakturan skall uppfylla de uppgiftskrav avseende sådana fakturor som anges i det av kommissionen godtagna åtagandet och som i sina huvuddrag anges i bilagan.
c) För tullbefrielsen skall det vidare krävas att de varor som deklareras och uppvisas för tullen exakt motsvarar beskrivningen i handelsfaktura.
3. Importerade produkter som åtföljs av en sådan åtagandefaktura skall deklareras enligt det TARIC-tilläggsnummer som avses i punkt 1.
Artikel 3
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som införts genom förordning (EG) nr 1497/2001 skall tas ut slutgiltigt till den tullsats som slutgiltigt införs på import av karbamid, även löst i vatten, enligt KN-nummer 3102 10 10 och 3102 10 90, med ursprung i Bulgarien, Estland, Kroatien, Libyen, Litauen, Rumänien, Ukraina och Vitryssland.
De belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga satsen för antidumpningstullen skall frisläppas.
Artikel 4
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 17 januari 2002.