РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 6 ноември 2008 година
относно държавна помощ C 19/05 (ex N 203/05), предоставена от Полша на Stocznia Szczecińska
(нотифицирано под номер C(2008) 6770)
(само текстът на полски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2010/3/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си (1) в съответствие с посочените разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
В съответствие с разпоредбите на точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване, с които се определя процедурата на временния механизъм, с писмо от 27 април 2004 г., заведено като получено на 28 април 2004 г., Полша уведоми относно мерки за преструктуриране в полза на Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. (Нова Шчечинска корабостроителница ООД, наричано по-долу „SSN“). Делото беше регистрирано под номер PL 31/2004.
(2)
С писмо от 19 май 2004 г. Комисията поиска от Полша да представи някои липсващи документи. Същите бяха предоставени на 16 юни 2004 г. Комисията поиска допълнителна информация с писма от 12 август 2004 г., 18 ноември 2004 г. и 4 март 2005 г., на които Полша отговори с писма съответно от 24 септември 2004 г., заведено като получено на същия ден, от 28 януари 2005 г., заведено като получено на 2 февруари 2005 г., от 30 март 2005 г., заведено като получено на 1 април 2005 г. и от 18 април 2005 г., заведено като получено на 20 април 2005 г. Срещи с полските органи бяха проведени на следните дати: 9 ноември 2004 г., 17 ноември 2004 г. и 3 март 2005 г.
(3)
С писмо от 22 април 2005 г., заведено като получено на същия ден, Полша прие, че Комисията също така ще разглежда уведомлението за дело PL 31/2004 от 27 април 2004 г. като уведомление в съответствие с член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на всякакви мерки, които бъдат счетени за държавна помощ. Делото беше обозначено с нов номер N 203/05.
(4)
На 1 юни 2005 г. Комисията прие решението за откриване на процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на помощта за преструктуриране на SSN, за която полските органи подадоха уведомление. Комисията публикува това решение в Официален вестник (2) и покани Полша и заинтересованите страни да предоставят мнения.
(5)
С писмо от 24 юни 2005 г. полските органи посочиха, че решението съдържа поверителна информация и поискаха тази информация да бъде заличена от публичния вариант на решението. Комисията отговори с писмо от 15 юли 2005 г. Полша поиска удължаване на крайния срок за представяне на мнения относно решението за откриване на процедурата с писма от 30 юни 2005 г., заведено като получено на 1 юли 2005 г., 26 юли, заведено като получено на 27 юли 2005 г., и 30 август 2005 г., заведено като получено на 1 септември 2005 г. Комисията отговори с писма съответно от 12 юли, 2 август и 9 септември 2005 г. С писмо от 4 октомври 2005 г., заведено като получено на 7 октомври 2005 г., полските органи представиха своите мнения относно решението за откриване на официалната процедура по разследване. В това писмо Полша също така представи план за преструктуриране за периода 2002-2004 г. от декември 2002 г. и изменен през октомври 2003 г. (наричан по-долу „план за преструктуриране от 2003 г.“). С писмо от 10 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, законен представител на SSN заяви, че позицията и мненията на дружеството са били включени в представения от полските органи коментар.
(6)
Мнения бяха представени от следните трети страни: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (Асоциация на полските морски индустрии) в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, Towimor S.A. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, H. Cegielski - Poznań S.A. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, Peter Dohle Shiffahrts-KG в писмо от 5 октомври 2005 г., заведено като получено на 6 октомври 2005 г., Odjefjell ASA в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г., синдикатите на SSN („Solidarność“, „Solidarność 80“ и „Stoczniowiec“) в писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 10 октомври 2005 г., кметът на Шчечин в писмо от 5 октомври, заведено като получено на 11 октомври 2005 г., Lubmor Sp. z o.o. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г., и Business Club Szczecin в писмо от 12 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден. Комисията препрати тези мнения на Полша с писмо от 27 октомври 2005 г. Полските органи отговориха с писмо от 21 ноември 2005 г.
(7)
Комисията потърси съдействието на външен консултант за оценяване на плана за преструктуриране от 2003 г. Консултантът представи своя доклад на Комисията през март 2006 г.
(8)
С писмо от 13 януари 2006 г. Комисията поиска от полските органи да предоставят допълнителна информация относно процеса на преструктуриране на SSN. Полша отговори с писмо от 20 февруари 2006 г., заведено като получено на същия ден. На 22 февруари 2006 г. беше проведена среща между полските органи, представители на корабостроителницата и служители на Комисията. След срещата Комисията поиска от Полша допълнителна информация с писма от 8 март 2006 г., 30 март 2006 г., 12 април 2006 г. и 28 април 2006 г. Полските органи отговориха с писма от 13 март 2006 г., заведено като получено на същия ден, 29 март 2006 г., заведено като получено на 30 март 2006 г., 6 април 2006 г., заведено като получено на 10 април 2006, 19 април 2006 г., заведено като получено на 20 април 2006 г., и 26 май 2006 г., заведено като получено на 30 май 2006 г. С писмо от 23 юни 2006 г., заведено като получено на 26 юни 2006 г., консултантът на корабостроителницата представи на Комисията проект на план за преструктуриране, озаглавен „План за развитие на Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. за периода 2006-2011 г.“, с цел консултиране.
(9)
На 12 юли 2006 г. беше проведена среща между полските органи, представители на корабостроителницата и служители на Комисията. Полските органи представиха информация относно процеса на преструктуриране на SSN в писмо от 13 юли 2006 г., заведено като получено на 17 юли 2006 г. С писмо от 17 юли 2006 г. Комисията поиска от полските органи да представят допълнителна информация. Полските органи отговориха с писмо от 1 септември 2006 г., заведено като получено на същия ден. На 4 септември 2006 г. Полша представи изменен план за преструктуриране на SSN, озаглавен „План за развитие на Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. за периода 2006-2011 г.“ (наричан по-долу „план за преструктуриране от 2006 г.“).
(10)
В писма от 26 септември 2006 г., заведено като получено на 27 септември 2006 г., и 21 ноември 2006 г., заведено като получено на 27 ноември 2006 г., полските органи представиха допълнителна информация по делото.
(11)
На 7 декември 2006 г. беше проведена среща между члена на Комисията Neelie Kroes и полския министър на икономиката Piotr Wozniak. Г-н Wozniak заяви, че Полша е решена да възобнови процеса на приватизация на SSN посредством открита и прозрачна процедура, която трябваше да бъде финализирана до юни 2007 г. Полша потвърди това изявление с писмо от 27 декември 2006 г., заведено като получено на 4 януари 2007 г., като се позова на решението на полския Съвет на министрите от 19 декември 2006 г., който прие документ, озаглавен „Информация относно състоянието на корабостроителната индустрия“. Полша поиска от Комисията да се проведат разговори относно въпроса с мерките за компенсация. Служители на Комисията, заедно с външния консултант, посетиха корабостроителницата на 18 декември 2006 г. с цел установяване на факти и получаване на необходимите данни за оценяване на мерки за компенсация. Външният консултант представи своя доклад за оценка на настоящия капацитет на корабостроителницата на 16 януари 2007 г.
(12)
Комисията отговори на писмото от 27 декември 2006 г. с писмо от 29 януари 2007 г., в което наред с други неща поиска от Полша да представи предложение за мерки за компенсация по отношение на SSN до края на февруари 2007 г.
(13)
С писмо от 28 февруари 2007 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи някои пояснения относно приватизацията на SSN и предложение за мерки за компенсация. Полските органи предложиха закриване на един от трите хелинга на корабостроителницата от март 2010 г.
(14)
Въз основа на това на 15 март 2007 г. беше проведена техническа среща между служители на Комисията, полските органи и представители на корабостроителницата, най-вече относно мерки за компенсация, но и за обсъждане на текущия процес на приватизация. Комисията и полските органи се споразумяха, че Комисията ще обсъди техническите въпроси пряко с SSN с цел събиране на всички данни, от които има нужда за своята оценка на предложението на Полша за мерки за компенсация.
(15)
След срещата Комисията поиска редица данни от SSN с писма от 29 март 2007 г., 27 април 2007 г. и 30 май 2007 г. Корабостроителницата отговори с писма от 18 април 2007 г., заведено като получено на 27 април 2007 г., 8 май 2007 г., заведено като получено на 10 май 2007 г., и 4 юни 2007 г., заведено като получено на 5 юни 2006 г. На 8 юни беше проведена среща между служители на Комисията, полските органи и представители на корабостроителницата. SSN предостави допълнителна информация с писмо от 15 юни 2007 г., заведено като получено на същия ден.
(16)
С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията уведоми Полша, че временно счита закриването на хелинга Wulkan 1 за достатъчна мярка за компенсация при определени условия. В своя отговор от 24 август 2007 г., заведено като получено на 28 август 2007 г., полските органи потвърдиха своето намерение да извършат намаляването на капацитета, посочено в писмото на Комисията.
(17)
Полските органи предоставиха информация относно приватизацията и преструктурирането на SSN в писма от 5 януари 2007 г., заведено като получено на същия ден, и 9 януари 2007 г., заведено като получено на 11 януари 2007 г. Комисията отговори с писмо от 29 януари 2007 г. С писмо от 28 февруари 2007 г., заведено като получено на същия ден, полските органи се ангажираха да изберат инвеститор за корабостроителницата и да подпишат споразумение за приватизация до края на юни 2007 г.
(18)
Комисията поиска допълнителни разяснения относно приватизацията на SSN с писма от 29 май 2007 г., 28 юни 2007 г. и 30 юли 2007 г. Полша предостави информация в тази връзка с писмо от 1 юни 2007 г., заведено като получено на 4 юни 2007 г., което съдържаше списък с предприятия, на които са били изпратени покани да представят оферти за закупуване на SSN. Допълнителна информация беше представена с писма от 25 юни 2007 г., заведено като получено на същия ден, и 11 юли 2007 г., заведено като получено на същия ден.
(19)
С писмо от 1 август 2007 г., заведено като получено на 6 август 2007 г., полските органи представиха първия проект на информационен меморандум на SSN. С писмо от 13 август 2007 г. Комисията изпрати своите мнения относно информационния меморандум. С писмо от 21 август 2007 г., заведено като получено на 27 август 2007 г., полските органи уведомиха Комисията, че финансовото положение на корабостроителницата се е влошило значително и че поради това публичните собственици на корабостроителницата планират да я подкрепят с капиталови инжекции. Полша също така обяви, че информационният меморандум съответно ще бъде актуализиран.
(20)
Комисията поиска разяснения с писмо от 4 септември 2007 г. Полските органи отговориха с писма от 7 септември 2007 г., заведено като получено на 10 септември 2007 г., и 11 септември 2007 г., в които Полша представи новия вариант на информационния меморандум и уведоми Комисията, че са пратени покани за представяне на оферти на 221 потенциални инвеститори.
(21)
Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 12 септември 2007 г. Комисията представи своите мнения относно информационния меморандум и поиска разяснения с писма от 14 септември 2007 г. и 3 октомври 2007 г. Полските органи отговориха с писмо от 12 октомври 2007 г., заведено като получено на 16 октомври 2007 г., като заявиха, че шест потенциални инвеститори са поискали копие от информационния меморандум на корабостроителницата. С писмо от 23 октомври 2007 г., заведено като получено на същия ден, полските органи представиха актуализиран график за приватизация, в който се приема, че преговорите с потенциалните инвеститори ще започнат през януари 2008 г.
(22)
С писмо от 30 ноември 2007 г. Комисията поиска до края на февруари 2008 г. да бъде представен проект на план за преструктуриране, съставен от новия собственик на корабостроителницата. Полша предостави допълнителна информация относно процеса на приватизация с писма от 11 декември 2007 г., заведено като получено на 13 декември 2007 г., и 19 декември 2007 г., заведено като получено на 20 декември 2007 г. С писмо от 21 декември 2007 г., заведено като получено на същия ден, Полша уведоми Комисията, че на 20 декември 2007 г. Amber Sp. z o.o. (наричано по-долу „Amber“, дъщерно дружество, изцяло притежавано от полското дружество за търговия със стомана Złomrex) е единственият участник в търга, който е представил ангажираща оферта за закупуване на акции в SSN.
(23)
На 10 януари 2008 г. беше проведена среща между полските органи и Комисията. След срещата Комисията поиска от полските органи да представят допълнителна информация относно процеса на приватизация с писма от 17 януари 2008 г., 30 януари 2008 г., 28 февруари 2008 г., 18 март 2008 г. и 2 април 2008 г. Полските органи отговориха на исканията на Комисията с писма от 23 януари 2008 г., заведено като получено на 24 януари 2008 г., 25 януари 2008 г., заведено като получено на 28 януари 2008 г., и 30 януари 2008 г., заведено като получено на 31 януари 2008 г. С писмо от 8 февруари 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи копие от обвързващата оферта на Amber.
(24)
С писмо от 14 февруари 2008 г., заведено като получено на 19 февруари 2008 г., Полша уведоми Комисията, че няма да е в състояние да приключи приватизацията на корабостроителницата преди крайния срок в края на февруари 2008 г. и че полските органи се ангажират да приключат процеса на приватизация и да се споразумеят относно плана за преструктуриране до лятото на 2008 г.
(25)
С писмо от 29 февруари 2008 г., заведено като получено на 3 март 2008 г., полските органи представиха два документа от Amber: „Допълнителни разяснения, представяне на програмата за преструктуриране и декларирани ангажименти относно закупуването на SSN, представени от Amber“ от 29 февруари 2008 г. и „Първи вариант на плана за преструктуриране на SSN с бизнес план за SSN за периода 2008-2012 г., като се взема предвид информацията, получена в хода на процеса на полагане на необходимото старание, извършен в корабостроителницата“.
(26)
С писмо от 28 март 2008 г., заведено като получено на същия ден, полските органи заявиха, че периодът на изключителни права, предоставен на Amber за преговори, е бил удължен до 15 април 2008 г. След покана от страна на полските органи в писмо на 4 април 2008 г., заведено като получено на 7 април 2008 г., на 10 април 2008 г. беше проведена среща между полските органи, представители на SSN, Amber и служители на Комисията.
(27)
С електронно писмо от 9 април 2008 г., заведено като получено на 24 април 2008 г., консултантът на Amber представи предварителни финансови прогнози за корабостроителницата. Amber също така представи информация на срещата от 10 април 2008 г. и тази информация беше заведена като получена на 18 април 2008 г.
(28)
Полша представи информация относно напредъка по преговорите с Amber с писма от 7 април 2008 г., заведено като получено на 18 април 2008 г., 23 април 2008 г., заведено като получено на същия ден, 25 април 2008 г., заведено като получено на същия ден, 28 април 2008 г., заведено като получено на 29 април 2008 г., и 29 април 2008 г., заведено като получено на 5 май 2008 г. С писмо от 30 април 2008 г. Комисията поиска информация. На 8 май 2008 г. беше проведена среща между полските органи и Комисията.
(29)
Комисията изпрати мнения относно напредъка на процеса на приватизация с писма от 21 април 2008 г. и 30 април 2008 г.
(30)
Накрая, с писмо от 12 май 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша уведоми Комисията, че предприятието Amber се е оттеглило от процеса на приватизация.
(31)
Полша също така уведоми Комисията, че полските органи предприемат действия за възобновяване на процеса на приватизация с оглед на подписване на споразумения за приватизация до края на ноември 2008 г. С начало 3 юни 2008 г. Полша започна да представя ежедневни доклади на Комисията относно действията, предприемани от заинтересованите страни във възобновения процес на приватизация. Комисията се срещна с полските органи на 13 юни 2008 г.
(32)
На 20 юни 2008 г., по искане на полските органи, служители на Комисията се срещнаха с полските органи заедно с норвежкото дружество Ulstein, а на 24 юни 2008 г. тя се срещна с полските органи заедно с полското дружество Mostostal Chojnice. Тези дружества бяха представени на Комисията като потенциални купувачи на SSN. С писмо от 26 юни 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи проект на план за преструктуриране на SSN, съставен от Mostostal Chojnice. С писмо от 7 юли 2008 г., заведено като получено на 8 юли 2008 г., беше представена допълнителна информация.
(33)
С писмо от 14 юли 2008 г. Полша се ангажира да представи пълен план за преструктуриране на Комисията до 12 септември 2008 г.
(34)
На 16 юли 2008 г. Комисията временно изготви оценка и заключения в проект на решение за приключване на официалната процедура по разследване, където беше заключено, че държавната помощ, предоставена на SSN, е несъвместима с общия пазар и трябва да бъде възстановена. При все това, в контекста на писмо от Полша от 14 юли 2008 г., Комисията взе решение да отложи приемането на това решение, за да може да оцени дали новият план за преструктуриране, който трябваше да бъде представен от полските органи до 12 септември 2008 г., значително би подобрил положението и би дал възможност помощта да се счете за съвместима с общия пазар.
(35)
Впоследствие Полша започна да уведомява Комисията ежеседмично относно напредъка по процедурата за приватизация (писма от 28 юли, 4 август, 12 август, 21 август, 25 август, 1 септември, 8 септември, 16 септември и 23 септември 2008 г., заведени като получени на същите дати).
(36)
С писмо от 18 юли 2008 г., заведено като получено на 21 юли 2008 г., Полша поиска кръг от консултации със служители на Комисията относно проекта на плана за преструктуриране, за да може да изготви окончателен вариант на плана, който взема под внимание мненията на служителите на Комисията. Комисията прие графика за консултации с писмо от 31 юли 2008 г.
(37)
При все това едва на 3 септември 2008 г. Комисията неофициално получи проект на план за преструктуриране на SSN. След предаването на този проект, на 4 септември 2008 г. беше проведена първа среща между полските органи и служители на Комисията в присъствието на Mostostal. На 8 септември Комисията получи преработен проект на плана за преструктуриране, а на 10 септември 2008 г. беше организирана друга среща с полските органи, Mostostal и потенциалния съвместен инвеститор Ulstein.
(38)
С писмо от 12 септември 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи окончателния план за преструктуриране на SSN, съставен от Mostostal в сътрудничество с норвежката корабостроителница Ulstein.
(39)
С писмо от 16 септември 2008 г., заведено като получено на 17 септември 2008 г., Полша представи проект на споразумението за приватизация между Mostostal и публичните собственици на SSN, а именно Агенцията за промишлено развитие и полската корпорация на корабостроителниците.
(40)
С писмо от 22 септември 2008 г., заведено като получено на същия ден, Ulstein уведоми Комисията, че се оттегля от процеса на приватизация и няма да участва в преструктурирането на SSN.
(41)
С писмо от 22 септември 2008 г., заведено като получено на 25 септември 2008 г., Mostostal уведоми Комисията, че с оглед на решението на Ulstein Mostostal ще бъде подготвено самостоятелно да осъществи пълния план за преструктуриране на SSN. На 30 септември 2008 г. беше проведена среща между полските органи, Комисията и Mostostal.
(42)
С писмо от 27 октомври 2008 г. Комисията изложи на Полша рамковите условия за изпълнение на настоящото решение. С писмо от 3 ноември 2008 г., заведено като получено на 4 ноември 2008 г., Полша се ангажира изцяло да спази тези условия. Комисията прие този ангажимент с писмо от 6 ноември 2008 г.
(43)
С писмо от 14 юни 2007 г. Комисията поиска от полските органи да предоставят информация относно държавната помощ, получена от SSN след откриването на официалната процедура по разследване. Полските органи отговориха с писмо от 11 юли 2007 г., заведено като получено на същия ден. Комисията поиска допълнителни разяснения с писмо от 13 ноември 2007 г. Полша отговори с писмо от 9 януари 2008 г., заведено като получено на същия ден. Полша представи допълнителна информация относно държавната помощ, предоставена на корабостроителницата, с писмо от 9 януари 2008 г., заведено като получено на 10 януари 2008 г. Полша уведоми Комисията относно допълнителните мерки, предоставени на SSN, с писма от 6 декември 2007 г., заведено като получено на същия ден, 9 януари 2008 г., заведено като получено на 10 януари 2008 г., 12 февруари 2008 г., заведено като получено на 13 февруари 2008 г., 26 юни 2008 г., заведено като получено на 27 юни 2008 г., и 12 септември 2008 г., заведено като получено на същия ден.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. РАЗГЛЕЖДАНО ПРЕДПРИЯТИЕ
(44)
Предприятието получател е разположено в региона Zachodniopomorskie (Западна Померания), в северозападната част на Полша. Комисията отбелязва, че в съответствие с правилата за държавна помощ разположените в този регион дружества имат право да получават помощ от структурните фондове в съответствие с цел „Сближаване“ (3) и от Кохезионния фонд (4). По-специално дружествата в този регион потенциално имат право да получават помощ от регионалната оперативна програма за региона Zachodniopomorskie по приоритетните оси, свързани с мерки за подпомагане на малки и средни предприятия, иновации и трансфер на технологии (насочени към създаване на работни места в дългосрочен план) и за социална инфраструктура и образователна инфраструктура, насочени към професионално обучение и обучение през целия живот. Дружествата в този регион също така отговарят на изискванията за оперативната програма за иновативна икономика.
(45)
SSN беше създадено на 25 юни 2002 г., за да поеме корабостроителните дейности на Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A. (наричано по-долу „SSPH“) и на нейното основно дъщерно дружество в областта на корабостроенето Stocznia Szczecińska (наричано по-долу „SS“), които бяха обявени в несъстоятелност на 29 юли 2002 г. SSN беше създадено като „празна черупка“, освободена от дълговете на SSPH и SS във връзка с тяхната предишна дейност.
(46)
Новата корабостроителница беше поета от държавното дружество Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (Агенция за промишлено развитие АД, наричана по-долу „ARP“) и от Държавния трезор с оглед приключване на настоящото производство и възобновяване на корабостроителните дейности, същевременно при извършване на необходимото преструктуриране. Официално дружеството, което пое предишната корабостроителна дейност, е било дъщерно дружество на SSPH, създадено през 1989 г., Allround Ship Services Sp. z o.o. (наричано по-долу „ASS“). В действителност още през 2001 г. притежаваното изцяло от държавата SSPH, което се е намирало в затруднено финансово положение, е взело решение да концентрира корабостроителната дейност в ASS, счетено за по-подходящо за преструктуриране от SS. През януари 2002 г. ASS, първоначално малко дъщерно дружество, занимаващо се с боядисване, е сключило рамково споразумение с SSPH за изграждане на корпуси и за тази цел е отдало на лизинг производствени активи от SSPH. Няколко седмици преди SSPH да подаде заявление за обявяване в несъстоятелност, то е продало ASS на ARP за 1 PLN. След това ASS е било преименувано на Stocznia Szczecinska Nowa (SSN - получателя на помощта).
(47)
По това време SSN не е поело активите на SSPH и SS, а вместо това ги взело на лизинг от синдиците във връзка с обявяването в несъстоятелност до юли 2004 г. На 20 юли 2004 г. SSN подписа споразумения със синдиците на SSPH и SS, съгласно което то получи тези активи. SSN не пое дълговете на SSPH или SS и така тези дългове останаха задължение на двете дружества и бяха уредени в съответствие с процедурата по обявяване в несъстоятелност. SSN пое някои от текущите дейности, като сключи нови договори със собствениците на кораби.
(48)
ASS пое служителите на SSPH и SS, но корабостроителницата постепенно намали своята работна сила от 8 071 през 2001 г. на 5 322 в края на 2006 г. През 2007 г. е имало средно 4 700 служители.
(49)
Обемът на производство е нараснал от 158 000 CGT през 2003 г. на 213 000 CGT през 2005 г., но през 2006 г. е спаднал на 167 000 CGT. Книгата за поръчки, считано от август 2007 г., включва 30 кораба на обща стойност 1 134 млн. EUR. SSN се нарежда на 32-ро място в света и на 6-о място в Европа по отношение на размера на своята книга за поръчки.
(50)
Основните му клиенти са в Германия, Нидерландия, Русия и Италия. Основните му конкуренти в Европа са испански, германски и хърватски корабостроителници.
(51)
Понастоящем 80 % от SSN се притежава от Korporacja Polskie Stocznie S.A. (Полска корпорация на корабостроителниците АД, наричана по-долу „KPS“), а 18 % се притежава от ARP. 2 % от акциите се притежават от Държавния трезор. ARP е дружество с ограничена отговорност, създадено със закон и изцяло притежавано от Държавния трезор. ARP извършва дейности, които са му поверени по закон, включително участие в процеси по преструктуриране на собствеността в държавни предприятия, управление на активи и акции на Държавния трезор от името на държавни институции и предоставяне на заеми и гаранции за преструктурирането на държавни предприятия. 100 % от KPS се притежават от ARP и дружеството е било създадено за осигуряване на финансиране за корабостроителни дружества в Полша.
(52)
SSN е активно в производството на кораби, включително контейнеровози, танкери за химични продукти, ро-ро кораби и многофункционални съдове. 1 % от дейността на дружеството се състои в производство на метални конструкции и различни услуги във връзка с корабостроене.
(53)
Основните съоръжения за производство на SSN са три хелинга: Wulkan Nowy, Odra Nowa и Wulkan 1.
(54)
Незабавно след неговото създаване през 2002 г., SSN започна да извършва дейности по преструктуриране. То изготви плана за преструктуриране от 2003 г., който беше одобрен за първи път от неговите акционери на 19 декември 2002 г. и по-късно беше изменен през октомври 2003 г. Следните фактори бяха идентифицирани като основните причини за обявяването в несъстоятелност на бившата корабостроителница в Шчечин: технологични проблеми, грешки при проектирането, ниска производителност, високи разходи и външни фактори, като висок обменен курс на полската злота и азиатската конкуренция. Поради тези проблеми финансовите пазари са станали предпазливи по отношение на финансиране на корабостроителницата и това е довело до забавяния в доставката на поръчките и натрупване на глоби и дългове.
(55)
Целта на стратегията за преструктуриране е била постигане на устойчива рентабилност чрез фокусиране върху пазара за контейнеровози и превръщане във важен производител на танкери за химични продукти, ро-ро и кон-ро съдове и съдове за специални цели. Планът за преструктуриране също така е включвал възможност за намиране на стратегически инвеститор. Изменението на първоначалния план за преструктуриране от 2003 г. е било необходимо поради финансовите затруднения на сътрудничещите дружества, служители и дейности, тясно свързани с SSN.
(56)
Финансовото положение на SSN постепенно се е влошило значително.
Таблица 1
Производство на SSN
(Милиони PLN)
2002
2003
2004
2005
2006
30.9.2007 г.
Оборот
424,88
1 114,44
1 303,46
1 416,04
1 199,38
655,87
Оперативен резултат
-6,16
-39,64
- 119,80
-11,44
- 194,24
- 134,36
Капитал
65,01
62,01
112,83
247,96
149,43
81,96
Източник: Информационен меморандум от 2006 г., представен от полските органи на 12 октомври 2007 г., и „Бизнес план за SSN за периода 2008-2012 г., като се взема предвид информацията, получена в хода на процеса на полагане на необходимото старание, извършен в корабостроителницата“, представен с писмо от 29 февруари 2008 г.
(57)
Външните фактори, допринасящи за затрудненото финансово положение, включват обезценяването на долара (валутата на приходите на корабостроителницата) и покачването на злотата (валутата на разходите), повишаването на цените на стоманата и трудностите по намиране на финансиране за кораби след обявяването в несъстоятелност на SSPH. По отношение на вътрешните причини за затрудненията на корабостроителницата е било признато, че съоръженията са били в лошо състояние и са се нуждаели от значителни обновления. От 2006 г. насам корабостроителницата е била изправена пред сериозни проблеми с работната сила: висок процент на отсъствия от работното място, ротация на служители и отлив на квалифицирани работници към други корабостроителници, най-вече в Германия и Норвегия, където предлаганото заплащане е било значително високо.
2.2. РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА В СЪОТВЕТСТВИЕ С ЧЛЕН 88, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(58)
В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията първоначално заключи, че някои от мерките, за които е била уведомена, представляват нова помощ в съответствие с точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване, тъй като те не са били предоставени към момента на присъединяването. Комисията изброи тези мерки в част Б от приложението към посоченото решение.
(59)
Комисията също така заключи, че редица мерки, посочени в част А от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, са били предоставени на SSN преди 1 май 2004 г. и не са били приложими след присъединяването по смисъла на точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване, поради което няма да бъдат проучвани в съответствие с процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО. Поради това тези мерки не са обхванати от настоящото решение. Независимо от този факт те трябва да бъдат взети под внимание при оценяването на съвместимостта на предоставените след присъединяването мерки с общия пазар.
(60)
По същество, що се отнася до мерките, посочени в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, Комисията изложи тезата, че не е било взето правно обвързващо решение относно тези мерки преди присъединяването, макар да призна, че са били предприети някои предварителни стъпки към такова решение.
(61)
Първата от тези мерки е капиталова инжекция от страна на ARP. Планът за преструктуриране от 2003 г. е предвиждал капиталова инжекция в размер на 241 752 900 PLN, но само част от тази капиталова инжекция (180 млн. PLN) е била извършена преди присъединяването. При все това ARP не е била в състояние да осъществи цялото увеличение на капитала в размер на 241 752 900 PLN поради бюджетни причини. Според Полша решението за прилагане на оставащата част от увеличението на капитала (61 752 652 PLN) е било взето на 21 декември 2004 г.
(62)
Втората и третата мярка за помощ представляват гаранции за изпълнение, предоставени от ARP (всяка отговаря на помощ в размер на 1 935 000 PLN). Тези гаранции касаят договори за кораби, сключени през 2002 г. Гаранциите за последващите кораби е трябвало да бъдат издадени веднага след доставката на предишните кораби. По този начин се е предполагало предоставянето на гаранции за кораби 7 и 8 при доставката на кораби 4 и 5 (през 2005 г.).
(63)
Последният набор от мерки, които според наличната информация не са били предоставени преди присъединяването, са мерки, предоставени на SSN от град Шчечин под формата на отписване и отлагане на плащането на данък върху недвижимо имущество. Тези мерки възлизат общо на 12,5 млн. PLN. Съгласно информацията, предоставена от полските органи (5), тези мерки и до днес не са били предоставени на корабостроителницата.
(64)
Комисията взе решение за откриване на официалната процедура по разследване поради съмнения за съвместимостта на помощта за преструктуриране с общия пазар.
(65)
Първо, Комисията изрази съмнения относно правото на SSN да получава помощ за преструктуриране. Изглежда, че дружеството е било създадено, за да поеме дейностите на своя обявен в несъстоятелност предшественик, без обаче да поема дълговете на същия. Поради това Комисията заключи, че SSN е новосъздадено дружество по смисъла на приложимите насоки на Общността.
(66)
Второ, Комисията изрази съмнения дали дейностите по преструктуриране (вече извършени и текущи) биха довели до дългосрочна жизнеспособност на SSN. Извършеното от корабостроителницата преструктуриране е било насочено най-вече към намаляване на дълговете и подобряване на ликвидността, за да се даде възможност производството да продължи. Предполагаемите разходи за действителни дейности по преструктуриране са включвали разходи за закупуване на средства за производство от синдика на SSPH и SS. Комисията отбеляза, че дори в края на периода на преструктуриране планираното ниво на производство би останало сравнително ниско в сравнение с това на конкурентните европейски корабостроителници.
(67)
Трето, въз основа на наличната информация Комисията изрази съмнения дали са били приети подходящи мерки за компенсация, тъй като всъщност в корабостроителницата не е извършено действително намаляване на производствения капацитет.
(68)
Четвърто, Комисията изрази съмнения дали някои от предполагаемите разходи за преструктуриране, например разходите за закупуване на производствени активи, следва да се считат за отговарящи на изискванията като действително свързани с преструктурирането.
(69)
Последно, Комисията изрази съмнения дали собственият принос на получателя към плана за преструктуриране или от неговите собствени ресурси, или от външно финансиране при пазарни условия, е бил съществен. По-специално Комисията изрази съмнения дали използването на кумулативна печалба представлява собствен принос. В допълнение Комисията отбеляза, че 78 % от предполагаемия собствен принос е съставен от авансови плащания от собственици на кораби, гарантирани от KUKE, полската агенция за експортни кредити. Предвид факта, че SSN е било дружество с финансови затруднения, Комисията изрази съмнения дали начислените премии за гаранция правилно са отразявали поетия риск, дали изискваното от KUKE обезпечение е било достатъчно и поради това дали предложеният собствен принос е бил независим от държавна помощ.
2.3. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
2.3.1. МНЕНИЯ НА ПОЛША
(70)
След решението на Комисията да открие официалната процедура по разследване полските органи представиха своите мнения относно решението. Получателят не представи отделни аргументи, а подкрепи коментара на полското правителство.
(71)
Полските органи повдигнаха няколко въпроса. Основният спорен въпрос беше дали определени мерки за помощ са били предоставени преди присъединяването на Полша към Европейския съюз, т.е. преди 1 май 2004 г., и не са били приложими след присъединяването. Такива мерки не могат да бъдат проучвани от Комисията; единствено мерки, които не са били предоставени преди присъединяването, се оценяват от Комисията като помощ, за която е уведомено, или като неправомерна помощ в съответствие с процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(72)
Полските органи оспориха заключението на Комисията, че мерките, представени в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, са представлявали нова помощ. Полските органи заявиха, че всички мерки, включени в таблицата, са били предоставени преди присъединяването на Полша и следователно не е била планирана или предоставяна нова помощ на SSN.
(73)
Първо, полските органи заявиха, че SSN е имала законни очаквания, че предвидената в плана за преструктуриране от 2003 г. помощ е била съвместима със законодателството относно държавната помощ. Полските органи се позоваха по-специално на два документа: „Ситуация в полската корабостроителна индустрия, препоръчвани действия и помощ за този сектор“ (приет от Съвета на министрите на 16 юли 2002 г.) и „Средносрочна стратегия за гаранции от Държавния трезор до 2010 г.“ (приет от Съвета на министрите на 10 юни 2003 г.). Полските органи заявиха, че тези и подобни действия от централните, регионалните и общинските органи са представлявали част от широкообхватна програма за оздравяване на корабостроителната индустрия.
(74)
Второ, полските органи заявиха, че чрез изискването за приемане на „правно обвързващ акт“ Комисията прилага критериите от законодателството на ЕО към събития и национално законодателство преди присъединяването. Полша поддържаше тезата, че преди присъединяването се е прилагало полското законодателство за държавна помощ и че това законодателство „не е предвиждало официално решение за предоставяне на помощта на получателя в който и да е етап от процедурата“. Всичко, което се е изисквало съгласно полското законодателство, е било одобрение на плана за преструктуриране и мерките за помощ, съдържащи се в него, от страна на председателя на службата за конкуренция и защита на потребителите, което действително е било дадено. Полските органи заявиха, че „е неоспоримо, че всяка мярка, съдържаща се в окончателно одобрения план за преструктуриране, е била договорена между SSN и съответния орган за предоставяне на помощ“. Освен това Полша изрази становище, че разпоредбите на законодателството на ЕО не са приложими към събития, състояли се преди присъединяването на Полша и че делото Fleuren (6), на което Комисията се позова в своето решение да открие официалната процедура, се различава коренно от настоящия случай.
(75)
Трето, беше изложен аргументът, че одобрението на плана за преструктуриране от надзорния съвет на SSN следва да се счита за събитие по предоставяне на помощта. В отговор на съмненията на Комисията дали надзорният съвет е имал право да приема решения с финансови последствия, обвързващи за акционерите, Полша заяви, че надзорният съвет представлява интересите на акционерите, тъй като се назначава от тях. Членовете на надзорния съвет действат по инструкции от акционерите (ARP и Държавния трезор) и техните действия представляват ангажимент от страна на ARP и Държавния трезор за предоставяне на помощта.
(76)
Четвърто, Полша заяви, че одобрението на плана за преструктуриране от 2003 г. от екипа на ARP за корабостроителната индустрия е укрепило законните очаквания на корабостроителницата, тъй като всички членове на този екип са били представители на ARP в надзорния съвет. Полша също така потвърди, че действителните решения са били взети на срещата на надзорния съвет и акционерите на ARP.
(77)
Последно, полските органи заявиха, че помощта е била предоставена преди присъединяването, защото рискът за държавната помощ е бил посочен в плана за преструктуриране от 2003 г. и поради това е бил известен преди присъединяването.
(78)
Полските органи се позоваха на системата за удължаване, според която се предоставя нова гаранция, когато предишна гаранция изтече, и изразиха становище, че тази система и поради това всички обхванати от нея гаранции са били одобрени от надзорния съвет като част от плана за преструктуриране от 2003 г. Те цитираха критериите за оценяване дали дадена гаранция е приложима след присъединяването и счетоха тези критерии за решаващи при определяне дали да се предостави помощта.
(79)
Полските органи не реагираха на аргумента на Комисията, че ARP не е предприела същите процедурни стъпки в случая на двете спорни гаранции, както е направила по отношение на гаранциите, предоставени преди това. Полските органи не оспориха разбирането на Комисията, че корабостроителните договори, сключени през 2002 г., са съдържали клауза, която позволява на купувача да прекрати договора едностранно ако корабостроителницата не представи гаранция за изпълнение в рамките на определен срок.
(80)
Полша заяви, че точният икономически риск за държавата във връзка с тези мерки е бил известен преди присъединяването. Тя потвърди, че предоставящият орган не би могъл да издаде окончателни решения за отлагане и отписване ex ante.
(81)
В отговор на съмненията на Комисията дали корабостроителницата като дружество, създадено след обявяване в несъстоятелност на предишното дружество, което е извършвало корабостроителни дейности в Шчечин, има право на помощ за преструктуриране, Полша изрази становище, че получателят на помощта е съществувал под различно име (ASS) преди обявяването в несъстоятелност на предишното дружество и се е занимавал с корабостроене.
(82)
Полските органи също така представиха мнения относно други аспекти от решението на Комисията. По-специално Полша изрази становище, че преструктурирането на SSN е оказало въздействие върху много области от неговата дейност и е било насочено към съществено подобряване на ефикасността на корабостроителницата. Корабостроителницата е приела по-тясно насочена стратегия, извършила е преструктуриране на работните места, подобрила е производителността, въвела е по-ефективна система за управление и е подобрила финансовото си положение. Тя е очаквала печалби през 2005 г.
(83)
Полша също така изрази становище, че корабостроителницата е предприела адекватни мерки за компенсация, тъй като SSN е получило само част от земята и структурите, притежавани преди това от SSPH, и същите са били пряко свързани с корабостроителния капацитет на корабостроителницата.
(84)
Полските органи заявиха, че предложеният собствен принос е бил достатъчен. По-специално бъдещите приходи, с които корабостроителницата е възнамерявала да финансира част от разходите за преструктуриране, не могат да се считат за държавни ресурси и поради това представляват собствен принос. Полските органи изразиха становище, че авансовите плащания, гарантирани от полската агенция за експортни кредити KUKE, която е финансирала дейността на корабостроителницата, също следва да се считат за собствен принос. Полша описа условията, при които KUKE е издавала тези гаранции (премиите и вида на изискваното обезпечение), и подчерта, че KUKE не е трябвало да извършва никакви плащания на собствениците на кораби в съответствие с предоставените гаранции.
(85)
Полските органи отбелязаха, че приемането на мерки за преструктуриране е подобрило финансовата ситуация на корабостроителницата и в резултат на това тя е била в състояние да демонстрира своята жизнеспособност.
2.3.2. МНЕНИЯ НА ДРУГИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(86)
Полската асоциация на работодателите в областта на корабостроенето Forum Okrętowe обясни причините за затрудненията на корабостроителницата и заяви, че по нейно мнение корабостроителницата е оцеляла единствено благодарение на успешното извършване на нейния план за преструктуриране и получената държавна помощ за преструктуриране.
(87)
Доставчикът на подемно оборудване и котвени съоръжения на корабостроителницата Towimor S.A. заяви, че корабостроителницата е възстановила своя капацитет за корабостроене и е оцеляла при кризите в периода 2002-2004 г. само защото ARP е поела водещата позиция в процеса на преструктуриране. Дружеството подчерта, че планът за преструктуриране е бил осъществен успешно и че постигнатите подобрения са с дългосрочен характер.
(88)
Lubmor Sp. z o.o., доставчик на интериорно оборудване за плавателни съдове, подчерта значението на съществуването на SSN за своето съществуване, както и за други дружества, които работят в сътрудничество с корабостроителницата.
(89)
Друг доставчик, H. Cegielski, който произвежда най-вече двигатели за плавателни съдове, изтъкна, че успешното преструктуриране на SSN е спасило целия корабостроителен сектор в периода 2002-2004 г. и че систематично подобряващите се финансови резултати на корабостроителницата показват, че мерките за преструктуриране водят до дългосрочни подобрения.
(90)
Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V., клиент на SSN, подчерта обширното ноу-хау на корабостроителницата в различни сегменти от корабостроенето и качеството на построените от него съдове. Собственикът на кораби изтъкна, че предприятието SSN е конструирало осем многофункционални плавателни съда за него с високи технически изисквания и стандарти за качество. Собственикът на кораби изрази надежда, че Комисията ще одобри помощта, предоставена на корабостроителницата. Други клиенти на корабостроителницата, Peter Dohle Schiffahrts-KG и Odfjell, изразиха подобни мнения.
(91)
Синдикатът Solidarność подчерта значението на корабостроителницата за заетостта и икономическото положение на целия регион. Той изрази надежда, че Комисията незабавно ще прекрати разследването и ще одобри помощта, получена от корабостроителницата.
(92)
Кметът на Шчечин подчерта значението на съществуването на корабостроителницата за региона и отбеляза, че въпреки известни закъснения преструктурирането, което е било извършено, е постигнало очакваните резултати и корабостроителницата е била в състояние да се конкурира на пазара в дългосрочен план.
(93)
Business Club Szczecin, асоциация на работодатели за развитието на Шчечин и Западна Померания, изрази своята подкрепа за преструктурирането на SSN. Той описа затрудненията, пред които е бил изправен регионът след обявяването в несъстоятелност на SSPH през 2002 г., и заяви, че подкрепата на полските органи за корабостроителницата е направила възможно преодоляването на кризата.
2.4. РАЗВИТИЯ СЛЕД РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ДА ОТКРИЕ ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(94)
По-долу са обобщени разследването на Комисията и свързаните събития.
(95)
В отговор на решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване, през есента на 2005 г. полските органи представиха аргументи в две насоки: от една страна, те оспориха компетентността на Комисията да предприема действия по отношение на мерките, идентифицирани като нова помощ в решението на Комисията, а от друга страна се аргументираха, че дори ако тези мерки представляват нова помощ, те са съвместими с общия пазар като помощ за преструктуриране.
(96)
В подкрепа на своя аргумент, че помощта е съвместима, Полша представи плана за преструктуриране от 2003 г. на Комисията. Комисията проучи плана за преструктуриране от 2003 г. и потърси съдействие от външен консултант. Комисията заключи, че планът за преструктуриране от 2003 г. не отговаря на нито едно от условията за одобряване на помощ за преструктуриране, заложени в приложимите насоки.
(97)
През декември 2005 г. Комисията научи от публични източници (7), че KPS, капиталова група, представляваща публична собственост, е била създадена с цел интегриране на трите основни полски корабостроителници в Гдиния, Гданск и Шчечин под общ знаменател (наричан по-долу „план за консолидиране“). Основната роля на KPS е била да предостави финансиране за производството на корабостроителниците. Полша не уведоми Комисията относно плана за консолидиране на нито един етап от процедурата, нито преди, нито след решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(98)
По искане на Комисията, в началото на 2006 г. полските органи обясниха, че планът за консолидиране действително е бил проучван преди това, но работата по него е била преустановена и в скоро време ще бъде приета нова стратегия за преструктуриране на полския корабостроителен сектор. Полша разясни, че ролята на KPS е била да осигурява финансиране на текущи разходи на полските корабостроителници, най-вече под формата на краткосрочни заеми.
(99)
На среща между полските органи и служители на Комисията на 22 февруари 2006 г. Комисията уведоми Полша, че въз основа на информацията, с която разполага, тя не е в състояние да заключи, че планът за преструктуриране от 2003 г. е достатъчен за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата. Комисията подчерта, че планът за преструктуриране от 2003 г. е бил начален план, насочен основно към финансовите мерки, необходими за възобновяване на дейността след обявяването в несъстоятелност на SSPH, а не план за преструктуриране, гарантиращ възстановяване на дългосрочна жизнеспособност. По-специално предвижданите инвестиции са били недостатъчни с оглед на лошото състояние на оборудването и инсталациите на корабостроителницата. Полските органи и корабостроителницата поддържаха тезата, че корабостроителницата вече е възстановила своята жизнеспособност. Независимо от този факт Полша призна, че корабостроителницата действително е имала необходимост от значителни инвестиции за модернизация в размер на поне 200 млн. PLN и поради това ще бъде продадена на частен инвеститор през 2008-2009 г. На срещата полските органи потвърдиха, че на Комисията ще бъде представен нов план за преструктуриране или преработен вариант на плана за преструктуриране от 2003 г.
(100)
След срещата полските органи се ангажираха (8) да представят на Комисията изменен план за преструктуриране на SSN до 22 май 2006 г.
(101)
На 26 юни 2006 г. Комисията получи първи проект на плана за преструктуриране, озаглавен „План за развитие на Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. за периода 2006-2011 г.“, съставен със съдействието на консултантската фирма Deloitte Advisory.
(102)
Комисията изрази сериозни опасения по отношение на този проект при посещение на място на 13 юни 2006 г. и в писмен вид на 17 юли 2006 г., като изтъкна, че първият проект на план за преструктуриране не е изглеждал достатъчно широкообхватен, за да гарантира, че корабостроителницата ще възстанови дългосрочна жизнеспособност. Комисията подчерта, че преструктурирането е трябвало да бъде финансирано в значителна степен от собствен принос, независим от държавна помощ, което не е било предвидено в представения проект на плана, и че е трябвало да бъдат извършени значителни мерки за компенсация. Като отбеляза продължаващата зависимост от гаранции, предоставяни от KUKE, една правителствена агенция, Комисията предупреди корабостроителницата и полските органи, че тези гаранции представляват държавна помощ. Комисията настоятелно прикани Полша да преработи проекта на план за преструктуриране и да представи пълен вариант на плана до края на август 2006 г.
(103)
Въпреки тези предупреждения планът за преструктуриране от 2006 г., който Полша в крайна сметка представи през септември 2006 г., със закъснение от два месеца, не се различаваше съществено от първия проект. По-долу са описани основните критики към плана за преструктуриране от 2006 г.
(104)
През септември 2006 г. Полша уведоми Комисията, че на 31 август 2006 г. общото събрание на SSN е взело решение да увеличи капитала на корабостроителницата с 95 млн. PLN и до 15 октомври 2006 г. да изготви оферти за потенциални инвеститори, които се интересуват от придобиване на новоиздадените акции. До 31 декември 2006 г. само две дружества изразиха интерес към придобиване на акции в SSN: полското дружество за търговия със стомана Złomrex и ISD Polska, дъщерно дружество на украинския производител на стомана Donbas.
(105)
На среща на 7 декември 2006 г. (и в писмен вид с писмо от 29 януари 2007 г.) Комисията обясни на полските органи, че планът за преструктуриране от 2006 г. не отговаря на нито едно от условията за одобряване на помощ за преструктуриране в съответствие с приложимите насоки. На срещата полските органи се ангажираха да приватизират корабостроителницата с цел подобряване на възможностите за възстановяване на жизнеспособност и осигуряване на достатъчен собствен принос към преструктурирането. Впоследствие полските органи потвърдиха ангажимента за приватизиране на корабостроителницата до 30 юни 2007 г. в писмо от 5 януари 2007 г. По време на процеса по съставяне на документите за приватизация Полша поиска от Комисията да посочи какви мерки за компенсация счита за необходими за SSN, така че потенциалните инвеститори да бъдат съответно уведомени.
(106)
След споразумение през декември 2006 г. между члена на Комисията Neelie Kroes и министър Piotr Wozniak Комисията постави начало на активен дебат с полските органи и SSN с оглед определяне на необходимите мерки за компенсация. Полша представи предложение за мерки за компенсация в SSN и се ангажира да закрие хелинг Wulkan 1 след приключване на вече подписаните договори за корабостроене, т.e. през март 2010 г.
(107)
Комисията поиска редица данни от SSN. В крайна сметка служители на Комисията уведомиха Полша с писмо от 31 юли 2007 г., че временно считат закриването на хелинга Wulkan 1 за достатъчна мярка за компенсация, при условие че съоръжението бъде преустроено до степен невъзможност за сглобяване или пускане на вода на кораби и че закриването бъде извършено до 1 юни 2009 г. или по-рано, ако строителството на 587-IV/09, последния от плавателните съдове, насрочени за сглобяване на този хелинг, приключи по-рано. Освен това през 2009 г. хелингът Wulkan 1 може да се използва единствено за сглобяване на 587-IV/09. По-долу е описано основанието за това заключение на Комисията. Полските органи потвърдиха своето намерение да извършат намаляването на капацитета, както е описано в писмото на Комисията.
(108)
През февруари 2007 г. управлението на корабостроителницата изпрати покани за закупуване на мажоритарен дял в SSN на 57 потенциални инвеститори. В онзи период корабостроителницата вече е била в процес на преговори със Zlomrex от няколко месеца, но в крайна сметка не било взето решение.
(109)
През есента на 2007 г. беше дадено начало на ново усилие за приватизация. През август и септември 2007 г. бяха проведени консултации с Комисията относно проект на информационен меморандум. През септември консултантът по приватизация на KPS и ARP изпрати покани за представяне на оферти на 221 потенциални инвеститори.
(110)
Шест потенциални инвеститори изразиха интерес за придобиване на акции в корабостроителницата и поискаха копие от нейния информационен меморандум. Крайният срок за представяне на оферти от страна на потенциалните инвеститори беше удължаван няколко пъти.
(111)
Като отбеляза забавянията в процеса по приватизация, с писмо от 3 октомври 2007 г. Комисията настоятелно прикани Полша незабавно да я приключи. С писмо от 23 октомври 2007 г. Полша уведоми Комисията, че приватизацията няма да бъде приключена до края на 2007 г., както беше планирано. Вместо това Полша се ангажира да започне преговори с избрани инвеститори считано от януари 2008 г. Комисията отново изтъкна своето опасение относно забавянията с писмо от 30 ноември 2007 г. и уточни, че очаква новият собственик на SSN да представи първия проект на нов план за преструктуриране до края на февруари 2008 г. Впоследствие това искане беше повтаряно от Комисията при многобройни случаи. Комисията на няколко пъти настоя за строго придържане към графика за приватизация.
(112)
След приключване на процес на полагане на необходимото старание, на 20 декември 2007 г. Amber, единственият потенциален инвеститор, заинтересуван да придобие SSN, представи обвързваща оферта при определени условия, която беше оценена от консултанта по приватизация на KPS и ARP.
(113)
Считано от 20 март 2008 г. Amber получи изключителни права за преговори, които впоследствие бяха удължавани няколко пъти и накрая изтекоха на 12 май 2008 г.
(114)
На 29 февруари 2008 г. Полша препрати на Комисията първи проект на план за преструктуриране на SSN, съставен от Amber (9). Amber представи актуализирани финансови прогнози с електронно писмо от 9 април 2008 г. Комисията предостави устно мнение относно този проект на среща във Варшава на 10 април 2008 г. между служители на Комисията, полските органи, корабостроителницата и Amber и изпрати писмено мнение с писмо от 21 април 2008 г.
(115)
На среща с полските органи на 12 май 2008 г. Amber обяви, че се оттегля от процеса на приватизация на SSN. Полша уведоми Комисията за това развитие на същия ден. В своето обяснение до Държавни трезор Amber поясни, че основната причина за оттеглянето на предприятието се състои във факта, че след задълбочено разследване на ситуацията, в която се намира корабостроителницата, то е заключило, че корабостроителницата няма да може да стане рентабилна дори след извършване на мерките за преструктуриране, включително при значителни инвестиции. Тъй като Amber беше единственият участник в търга, неговото оттегляне означаваше, че процесът на приватизация, започнат през 2007 г., е приключен.
(116)
На 26 май 2008 г. Полша уведоми Комисията, че процесът на приватизация е бил възобновен. В последващи ежедневни доклади Полша започна да уведомява Комисията относно действията, предприемани от полските органи за намиране на купувач за SSN. Полша изпрати на Комисията няколко писма, в които потенциални инвеститори искаха да бъдат уведомени за продължаващия процес на приватизация и да получат информационния меморандум, когато той стане достъпен.
(117)
На среща от 13 юни 2008 г. полските органи уведомиха Комисията, че няколко дружества възнамеряват да представят на Комисията до 26 юни 2008 г. планове за преструктуриране. Впоследствие, по искане на полските органи и в тяхно присъствие, Комисията се срещна с двама потенциални инвеститори, които изразиха интерес да закупят SSN: норвежкото дружество Ulstein и полското дружество Mostostal Chojnice. На тези срещи двете дружества представиха на Комисията своите стратегии за преструктуриране.
(118)
Впоследствие Полша представи на Комисията проект на план за преструктуриране, съставен от Mostostal Chojnice, от юни 2008 г. и озаглавен „Проект на програма за преструктуриране на SSN за периода 2008-2018 г., текуща дейност“ (наричан по-долу „план за преструктуриране от юни 2008 г.“). На 7 юли Полша уведоми Комисията, че Mostostal и Ulstein са подписали писмо за намерение за евентуално сътрудничество, ако Mostostal стане собственик на SSN. Във връзка с това писмо за намерение Полша представи на Комисията актуализиран план за преструктуриране, съставен от Mostostal.
(119)
С писмо от 14 юли 2008 г. Полша уведоми Комисията, че процесът на приватизация на SSN продължава и поиска допълнително време, така че потенциалните инвеститори да финализират плана за преструктуриране. Полша се ангажира да представи пълен план за преструктуриране на SSN на Комисията най-късно до 12 септември 2008 г.
(120)
Комисията се съгласи с предложения краен срок за пълния план за преструктуриране.
(121)
На 12 септември 2008 г. Полша представи окончателен план за преструктуриране на корабостроителницата, озаглавен „Програма за преструктуриране на Stocznia Szczecińska Nowa за периода 2008-2012 г.“ (наричан по-долу „план за преструктуриране от 12 септември 2008 г.“).
(122)
На 22 септември Ulstein уведоми Комисията, че се оттегля от процеса на приватизация. В тази ситуация Комисията счита, че планът от септември 2008 г., базиран на сътрудничество между Ulstein и Mostostal, вече не е валиден. Независимо от този факт планът ще бъде описан и оценен по-долу, тъй като Mostostal обяви в своето писмо от 22 септември, че ще изпълни плана самостоятелно.
(123)
На среща на 30 септември 2008 г. Mostostal уведоми Комисията, че все още възнамерява да си сътрудничи с Ulstein по преструктурирането на SSN. Mostostal представи проект на споразумение с Ulstein - който не беше подписан или дори парафиран - въз основа на който двете дружества е следвало да изградят преференциални отношения на доставчик и клиент. Ulstein е щяло да възлага на корабостроителницата в Шчечин производството на корпуси, а по-късно и цели съдове за крайбрежно плаване за групата Ulstein при пазарни условия. Отново при пазарни условия Ulstein е трябвало да сподели своето ноу-хау и опит в корабостроителния сектор с Mostostal. Новият проект на споразумение за сътрудничество не е предвиждал никакъв финансов принос от страна на Ulstein към плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г.
2.5. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ОТ СЕПТЕМВРИ 2006 Г.
(124)
Измененият план за преструктуриране обхвана периода 2006-2011 г. Той беше изготвен в сътрудничество с консултантската фирма Deloitte и неговата цел беше приключване на преструктурирането, започнало през 2002 г., въз основа на план, представен на Комисията през октомври 2005 г., който беше счетен за недостатъчен за възстановяване на жизнеспособността на предприятието. Съгласно изменения план за преструктуриране корабостроителницата е трябвало да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност през 2009 г.
(125)
Един от основните стълбове на новия план за преструктуриране беше преориентиране на SSN към производство на високотехнологични плавателни съдове. Това преориентиране беше основано на следните съображения: по-висока добавена стойност, растяща ценова конкуренция в по-нискотехнологичните сегменти, техническа невъзможност на SSN да произвежда много големи контейнеровози, чието търсене е нараствало в онзи период, както и съществуващото ноу-хау на SSN, по-специално по отношение на високоспециализирани танкери за химични продукти от дуплексна неръждаема стомана.
(126)
Макар настоящата книга за поръчки (за доставяне през 2008-2009 г.) да е съдържала основно контейнеровози (70 %), корабостроителницата вече е произвеждала високотехнологични танкери за химични продукти и кон-ро кораби (30 %). В плана се е предвиждало до 2010 г. корабостроителницата да разшири своята продуктова гама в три пазарни сегмента, а именно танкери за химични продукти, ро-ро (включително кон-ро и ро-пакс) и високотехнологични многофункционални кораби.
(127)
Изпълнението на новата стратегия е щяло да бъде придружено от кампании за маркетинг и продажби, както и от организационни и технологични промени в корабостроителницата. Общият разход за планираните инвестиции и инициативи е бил оценен на 203,9 млн. PLN. Инвестициите и инициативите е трябвало да бъдат извършени в периода 2006-2009 г.
(128)
За решаване на проблема с високия брой отсъствия от работното място и отлива на квалифицирани работници планът е включвал увеличения на заплатите. Това е означавало, че средната заплата през 2011 г. би била с 28 % по-висока от средната заплата през 2006 г.
(129)
В плана е било предвидено допълнително намаляване на работната сила до 4 298 работници до 2011 г., съкращаване на работната сила с приблизително 20 % от нейното ниво през 2006 г. (5 322) и общо 53 % от нейното ниво през 2001 г. (8 071). Независимо от този факт от плана не беше ясно дали това намаляване включва съкращения или трансфери към дъщерни дружества.
(130)
Други мерки, предвидени да мотивират квалифицираната работна сила, бяха формулирани по много общ начин: ще бъде разработена нова политика за човешки ресурси, ще се посочи оптималното ниво на заетост, сегашната система за оценяване ще бъде преразгледана и ще се разработи план за стимулиране. Подобни проекти бяха планирани за средния управленски персонал.
(131)
В плана се съдържаха мерки, свързани с оптимизиране на финансовата политика, например плана за въвеждане на договорни разпоредби за понижаване на риска от излагане на промени в цените на материалите и обменните курсове (естествено хеджиране) и плана за преговори с банки за получаване на форуърдни договори. Нямаше доказателства за успешни преговори относно форуърдни договори с частни банки.
(132)
В края на периода за преструктуриране през 2011 г. би се очаквало производството на корабостроителницата да достигне 211 682 CGT в сравнение с 213 044 CGT през 2005 г.
(133)
Намаляването на работната сила е щяло да доведе до увеличаване на производителността от 34 CGT/служител през 2003 г. на 49,3 CGT/служител през 2011 г. По отношение на човекочас/CGT производителността през 2003 г. е била 47. Целевата продуктивност за 2011 г. е била 34 човекочаса/CGT.
(134)
Предвиждането в плана е било, че възвръщаемостта на вложения капитал (ROCE), без да се вземат предвид увеличенията на заплатите, би била средно 19 % p.a. за периода 2007-2011 г., което, се твърди там, е било нивото на възвръщаемост, очаквано от частен инвеститор. Предвиждането при вземане предвид на увеличенията на заплатите е било 1,45 % p.a.
(135)
В плана беше включен и анализ на чувствителността по отношение на промени в предполагаемите обменни курсове, разходи за труда и цени на стоманата. В плана бяха анализирани следните фактори: покачване на злотата с 5 % и 10 % в рамките на периода на преструктуриране от 2006 до 2011 г. (като се приема 3,2 PLN/USD), годишни увеличения на заплатите със 7,5 % (като се приема 5 % годишно) и увеличения на цените на стоманата с 20 %.
(136)
В плана беше прието, че съществуващият модел на финансиране на операции от авансови плащания от собствениците на кораби, гарантирани от KUKE, гаранции на Държавния трезор и държавни заеми, ще бъде заменен с авансови плащания от собствениците на кораби, гарантирани от KUKE, и търговски заеми.
(137)
Планът се позова на финансиране под формата на допълнителни гаранции на Държавния трезор по заеми от 35 млн. USD за 2006 и 2007 г. и 25 млн. USD за 2008 и 2009 г. В него също така беше предвидено гаранциите на KUKE да се заменят с получени на пазара гаранции и получаване на търговски заеми. В плана за преструктуриране от 2006 г. е идентифициран само един успешен договор за гаранция. В плана беше предвидено да се продължи използването на гаранции на KUKE със среден годишен лимит от 200 млн. USD.
(138)
В плана се приемат разходи за преструктуриране в размер на 374,7 млн. PLN и оперативни разходи по време на периода на преструктуриране в размер на 11 120 млн. PLN. И двете цифри са за периода 2002-2009 г. Разходите за планирани инициативи и инвестиции са оценени на 203,9 млн. PLN. Финансовото преструктуриране беше обявено за приключено, с изключение на отписване на 20,7 млн. PLN.
(139)
Преструктурирането е щяло да бъде финансирано от външни фондове в размер на 190 млн. PLN, включително 95 млн. PLN от увеличение на акционерния капитал на корабостроителницата чрез издаване на нови акции, които да бъдат поети от частен инвеститор. На извънредно събрание на акционерите е била приета резолюция за увеличаване на акционерния капитал. През септември 2006 г. подписка за нови акции на стойност 95 млн. PLN би означавало придобиване на 21 % дял в SSN, като останалата част продължава да е държавна собственост.
(140)
Оставащите 95 млн. PLN са щели да дойдат от дългосрочен инвестиционен заем, също от частен източник. В съответствие с финансовата прогноза увеличението на капитала и дългосрочният инвестиционен заем е трябвало да бъдат осъществени в периода 2006-2009 г.
(141)
В допълнение, в плана са счетени като собствен принос 165,9 млн. PLN от търговски заем, който не е описан по-подробно.
(142)
В плана е заявено, че допълнителните плащания от собственици на кораби в размер на 628,7 млн. PLN след преразглеждане на договорите следва да се считат за собствен принос.
(143)
В плана се залага на финансиране на текущи операции от търговски заеми и авансови плащания от собственици на кораби, които не са гарантирани от KUKE, чиято обща стойност за целия период на преструктуриране от 2002 до 2009 г. е била оценена на 3 200 млн. PLN.
(144)
В плана се приема, че бъдещият паричен поток в размер на 399 млн. PLN ще бъде използван отчасти (14,5 млн. PLN) за инвестиции и отчасти за оперативна дейност. При все това в плана изрично е признато, че това не са собствени средства по смисъла на приложимите насоки на Общността.
(145)
В съответствие с плана за преструктуриране SSN е приложило мерки за компенсация под формата на намаляване на капацитета в резултат на факта, че SSN не е поело значителна част от активите и работната сила на SSPH след неговото обявяване в несъстоятелност. През 2001 г., т.e. преди обявяването в несъстоятелност на SSPH се предполага, че дружеството е разполагало с максимален годишен капацитет на производителност от 345 600 CGT, като максималният му капацитет на производителност в периода 1995-1999 г. е бил 322 000 CGT (средното годишно производство в този период е било 244 000 CGT). В плана за преструктуриране е заявено, че настоящият капацитет на SSN е 255 720 CGT. По този начин, съгласно плана, намаляването на капацитета е било почти 100 000 CGT.
2.6. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ОТ ЮНИ 2008 Г.
(146)
Mostostal е дружество, учредено в Полша, и 100 % от него се притежават от групата KEM. Дружеството произвежда стоманени конструкции от различен вид (мостове, кранове, сгради и др.). Бивше държавно дружество, то е било приватизирано през 1992 г. и от 2003 г. насам принадлежи към семейната индустриална група KEM. KEM извършва дейности във връзка с обработка и търговия със стоманен скрап и търговия на едро с металургични продукти като тези, произвеждани от Mostostal. Оборотът на KEM за 2007 г. възлиза на 700 млн. PLN (207 млн. EUR), от които 100 млн. PLN (30 млн. EUR) са били генерирани от Mostostal.
(147)
Основната бизнес стратегия е диверсификация на корабостроителницата в две основни дейности: производство на стомана и корабостроене. Целта е била смекчаване на уязвимостта на корабостроителницата към промени на пазара на корабостроенето. Преструктурирането на продукта е щяло да бъде извършено на два етапа. В първия етап, до началото на 2009 г., корабостроителницата е щяла да приключи настоящата си книга с поръчки за кораби и да започне работа по производство на стомана. Във втория етап бизнесът с производство на стомана е щял да се разшири, като крайната цел е използване на 50 % от производствения капацитет, а останалите 50 % да се използват за корабостроене.
(148)
По отношение на корабостроителния бизнес Mostostal основа своя план на партньорство с норвежката корабостроителница Ulstein. На 7 юли 2008 г. двете дружества подписаха писмо за намерение, с което се споразумяха да преговарят относно евентуално споразумение за сътрудничество. Сътрудничеството е щяло да се състои основно в използване на част от капацитета на SSN от страна на Ulstein.
(149)
По отношение на бизнеса с производство на стомана Mostostal е предвиждало да използва производствените съоръжения на корабостроителницата в Шчечин за разширяване на своето собствено производство и да използва достъпа до морски транспорт. Планът беше оптимистичен по отношение на развитието на полския пазар за стоманени конструкции, като в него по-специално се очакват значителни инвестиции в инфраструктурата в Полша. Що се отнася до корабостроителния бизнес, в плана се предвижда изграждането на плавателни съдове тип ро-пакс и многофунционални плавателни съдове, с твърдението, че в тези сегменти цените са показали „тенденция към покачване независимо от развитието на пазарите на корабостроенето“.
(150)
В плана е предвидено преструктуриране на активи, състоящо се в частично разпределение на около 30 % от общия капацитет към онзи момент към дейности, различни от основните, включително лизинг на трета страна. Един хелинг, Wulkan 1, е щял да бъде изключен от производството, свързано с корабостроене, и използван за производство на стомана с цел, различна от корабостроене. Това беше представено в плана като мярка за компенсация.
(151)
В плана са предвидени инвестиции в размер на 264 млн. PLN в периода 2008-2012 г. и допълнителни инвестиции от 90 млн. PLN в периода 2013-2018 г. В плана са изброени инвестициите и предвижданите спестявания по отношение на човекочасове и оперативни разходи. При все това в него също така се посочва, че на 12 юни 2008 г. корабостроителницата е сключила споразумение с външен консултант за изготвяне на план за модернизация на корабостроителницата, включително идентифициране на необходимите инвестиции.
(152)
В плана за преструктуриране се предвижда увеличаване на работната сила с 14 % - на 5 010 служители през 2012 г.
(153)
В него се приема, че корабостроенето ще бъде финансирано от авансови плащания от собствениците на кораби в размер на 80-90 % от продажната цена.
(154)
В съответствие с плана успехът на преструктурирането зависи от получаването на допълнителна държавна помощ за корабостроителницата. В него се предвиждат няколко капиталови инжекции и суап за дълг срещу капитал, които да бъдат предоставени от Държавния трезор или подчинени държавни органи, на обща стойност 588 млн. PLN. Това включва капиталовата инжекция в размер на 145 млн. PLN от ARP, за която беше взето решение през юни 2008 г. В допълнение в плана се предвижда получаване на заем в размер на 32 млн. USD (68 млн. PLN) от ARP. Последно, в плана се предвиждат допълнителни гаранции по авансови плащания от страна на KUKE с номинална стойност 431 млн. PLN.
(155)
Инвеститорът е заявил, че желае да вложи капитал в размер на 149,5 млн. PLN, за да финансира част от инвестиционната програма за периода 2008-2012 г. Оставащата част от инвестиционната програма за този период е трябвало да бъде финансирана от паричния поток на корабостроителницата.
(156)
Последно, в плана са представени финансови прогнози за периода на преструктуриране от 2008 до 2012 г., показващи възстановяване на рентабилност считано от 2010 г. В плана са изброени, по общ начин и без да са подкрепени от доказателства, редица предложения, на чиято основа са били изготвени финансовите прогнози, но липсва финансовият модел, използван за достигане до тези прогнози. Възвръщаемостта на собствения капитал, която е щяла да бъде постигната през 2012 г., според плана би била около 26 %, но в плана се признава, че тази очевидно висока рентабилност е резултат от запазването на нисък собствен капитал поради натрупани загуби от предходни години. При един по-реалистичен сценарий, без да се вземат предвид натрупаните загуби, възвръщаемостта на собствения капитал следва да достигне 7,6 % през 2011 г. и 9,8 % през 2012 г., което според плана би означавало минимална рентабилност за предвидените инвестиции.
(157)
Прогнозният счетоводен баланс посочва, че стойността на дълготрайните активи следва да се увеличи от около 100 млн. PLN през 2008 г. на 200 млн. PLN през 2012 г.
2.7. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ОТ 12 СЕПТЕМВРИ 2008 Г.
(158)
Планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. беше основан на предположения, подобни на тези на плана от юни 2008 г. Диверсификацията на дейностите остана най-важната стратегическа идея и успехът от преструктурирането е щял да бъде постигнат чрез сътрудничество между Mostostal и Ulstein, като обединява техния опит в секторите на производство на стомана и корабостроенето. В сравнение с варианта от юни преразгледаният план за преструктуриране беше по-развит от гледна точка на някои мерки за преструктуриране и практическо прилагане на приетата диверсификация на дейности; това е отразено в планираното организационно и корпоративно преструктуриране (вж. таблица 2 по-долу).
(159)
В плана се приема, че съществуващата корабостроителница, преименувана на „SSN Nowa“, ще приключи производството на генериращите загуби плавателни съдове в настоящата книга с поръчки и след това ще бъде закрита. Активите на корабостроителницата ще бъдат продадени на три нови дружества: SSN Mostostal (изцяло притежавано от Mostostal), SSN Ulstein (изцяло притежавано от Ulstein) и SSN Wspólna (притежавано от Mostostal и Ulstein, като всяко дружество притежава 50 % от акциите). В допълнение настоящата служба за промишлен дизайн ще бъде преустроена в отделно дружество на име SSN Biuro Projektowe. В плана се предвижда през 2010 г. Mostostal да създаде още едно ново дружество, SSN Odra, което да продължи настоящата корабостроителна дейност на корабостроителницата и да произвежда ро-пакс, ро-ро и кон-ро съдове и танкери за химични продукти.
Таблица 2
Корпоративно преструктуриране на SSN, предвиждано в плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г.
Собственост
Дейност
Капиталови инжекции
(млн. PLN)
Оборот
(млн. PLN)
Работна сила
Инвестиционна програма
(млн. PLN)
SSN Nowa
10 % Mostostal
Корабостроене - настояща книга с поръчки
434 (държавна помощ)
През 2009 г.: 680
През 2010 г.: 1 000
По-късно: 0
4 011 през 2009 г., цел - 0
Няма
SSN Mostostal
100 % Mostostal
Производство на стомана
80
148 (10 %)
297 през 2009 г., цел - 352
59
SSN Ulstein
100 % Ulstein
Корабостроене - съдове за крайбрежно плаване
67,3
155 (11 %)
150
10
SSN Wspólna
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Производство на сглобяеми елементи от стомана
95
370-400 (28 %)
1 062 през 2009 г., цел - 663
34,5
SSN Biuro Projektowe
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Дизайн
0,2
9 (0,6 %)
150
0,5
SSN Odra
100 % Mostostal
Корабостроене - ро-пакс, ро-ро, танкери за химични продукти
0,2
600-700 (49 %)
835 през 2010 г., цел - 500
Няма
Общо
434 от държавата и 242,7 от инвеститори
1 412
1 815
104
(160)
В плана се приема, че SSN Nowa и SSN Odra, дружествата, за които се предполага, че ще продължат настоящата корабостроителна дейност на корабостроителницата, няма да разполагат с активи и ще възлагат производството на сглобяеми елементи от стомана на SSN Wspólna и също така ще използват капацитета на SSN Mostostal или SSN Ulstein за сглобяването и оборудването на плавателните съдове. В плана не се описва как това поделяне на капацитет ще бъде управлявано на практика или при какви условия капацитетът ще бъде достъпен за SSN Nowa и по-късно за SSN Odra.
(161)
Двете дружества SSN Ulstein и SSN Mostostal е трябвало да навлязат на нови пазари, където SSN не е имало опит; независимо от това в плана не са предоставени анализи на тези пазари.
(162)
В плана се обяснява, че понастоящем Ulstein възлага на подизпълнители производството на корпуси, но възнамерява да контролира и по-ранните етапи от производството и поради това, чрез придобиването на капацитет в Шчечин, да постигне вертикална интеграция на производствения процес. SSN Ulstein е предвиждал разумна крива на усвояване и е планирал първо да строи корпуси, а по-късно полуоборудвани и изцяло оборудвани съдове за крайбрежно плаване. В плана не са предоставени подробности относно планирания обем на производство, предполаганите цени на корпуси/плавателни съдове, разходи, рентабилност и др.
(163)
Причините за инвестициите на Mostostal в корабостроителницата в Шчечин са останали същите като тези в плана за преструктуриране от юни 2008 г. Целта на инвеститора е била увеличаване на неговия капацитет за производство на стоманени конструкции и получаване на пряк достъп до воден транспорт, което би намалило неговите транспортни разходи, като даде възможност за транспорт на по-големи и напълно сглобени конструкции. Не са описани планираният обем на производство, предполагаемите цени, разходи, маржове и др.
(164)
В плана не се предвижда преструктуриране на SSN Nowa, като се приема, че то ще бъде закрито след приключване на генериращите загуби плавателни съдове в настоящата книга за поръчки. В плана се съдържа пазарен анализ на корабостроителния сектор, но той в голяма степен касае пазарни сегменти, в които корабостроителницата не е планирала дейност в бъдеще.
(165)
В плана не се съдържа бизнес план за SSN Odra. По отношение на стратегията на SSN Odra в плана се приема, че дружеството ще получи рентабилни договори от държавното дружество Polska Żegluga Morska (Полска параходна компания) за производството на ро-пакс пътнически съдове. В допълнение SSN Odra може да обмисли производство на военен вариант на тези съдове, но по този въпрос не беше представена допълнителна информация.
(166)
Последно, SSN Wspólna е трябвало основно да предоставя услуги на другите дружества. В плана е изчислено, че капацитетът за производство на стомана на SSN Wspólna ще бъде 74 хиляди тона. SSN Ulstein ще се нуждае от 15-20 хиляди тона, а SSN Mostostal от 12-15 хиляди тона. В плана се предвижда, че приблизително 30 хиляди тона стомана ще бъдат отделяни за корабостроителна дейност, различна от тази на SSN Ulstein. В допълнение планът предлага оставащият капацитет на SSN Wspólna (9-17 хиляди тона стомана, т.е. 12-23 % от капацитета) да бъде използван за възлагане на други компании, но не описва целевия пазар, търсенето или каква рентабилност може да се постигне.
(167)
В допълнение към организационното преструктуриране в плана се предвижда преструктуриране на активи, финансово преструктуриране и значително съкращаване на работната сила.
(168)
В плана се предвиждат инвестиции в размер на общо 104 млн. PLN в SSN Ulstein, SSN Mostostal и SSN Wspólna. В допълнение SSN Nowa ще инвестира […] (10) млн. PLN за прехвърляне на някои производствени активи с цел освобождаване на земя, чиято продажба трябва да генерира пари в брой за преструктурирането.
(169)
Що се отнася до планираното закриване на един хелинг, в плана от 12 септември (подобно на този от юни) се заявява, че хелингът Wulkan 1 ще бъде използван не за корабостроене, а за производство на стоманени конструкции от SSN Mostostal.
(170)
По отношение на заетостта в плана се предвижда съкращение с почти 60 %, до 1 815 служители.
(171)
Финансовите прогнози показаха, че SSN Ulstein би започнало дейност през 2009 г. и ще стане рентабилно през 2010 г. SSN Mostostal и SSN Wspólna биха започнали дейност през 2009 г. и биха станали рентабилни веднага. SSN Odra би започнало дейността по корабостроене през 2010 г. и според финансовите прогнози би станало рентабилно веднага.
(172)
Предвижданата възвръщаемост от продажби за SSN Ulstein беше 6 %, което в плана е счетено за достатъчно. За SSN Odra възвръщаемостта от продажби през първата година на производство би била 11 (това би било в резултат на два много изгодни договора, които съвпадат през тази година) и би спаднала до 7-8 % през следващите години. SSN Mostostal предполага възвръщаемост от продажбите от 6-9 % през 2009-2011 г. и 11 % през 2012 г. Възвръщаемостта от продажби за SSN Wspólna и SSN Biuro Projektowe ще бъде незначителна: 0,4 % за целия период за SSN Wspólna и 1,6 % за SSN Biuro Projektowe. В съответствие с плана тази ниска възвръщаемост от продажби за двете дружества би била в резултат на ниски маржове и е обоснована, тъй като те са обслужващи дружества, които работят за дружествата, произвеждащи крайни продукти, като до голяма степен използват материали, предоставени от принципалите.
(173)
SSN Nowa е трябвало да приключи производството на генериращите загуби плавателни съдове в настоящата книга с поръчки на корабостроителницата, което означава, че то ще продължи да генерира загуби през целия период, докато бъде закрито. Поради това изпълнението на плана зависи от предоставянето на допълнителна държавна помощ в размер на 430 млн. PLN за покриване на бъдещите загуби на SSN Nowa. В сравнение с плана от юни, в който се предвижда капиталова инжекция от държавата в размер на 588 млн. PLN и заем в размер на 68 млн. PLN, поисканият размер на държавната помощ изглежда по-малък. При все това Комисията отбеляза, че междувременно през август 2008 г. е бил извършен суап за дълг срещу капитал от държавни органи (ARP и KPS) на стойност 130 млн. PLN.
2.8. МЕРКИ ЗА КОМПЕНСАЦИЯ
(174)
След споразумение, сключено между полските органи и Комисията през декември 2006 г., Комисията започна активни дискусии с полските органи и SSN, за да определи необходимите мерки за компенсация.
(175)
В сътрудничество с външния си консултант и корабостроителницата Комисията определи следната методика за оценяване на намаляването на капацитета, предложено от Полша като мярка за компенсация.
(176)
За да имат значение мерките за компенсация, намаляването на капацитета трябва да бъде достатъчно, за да гарантира, че бъдещият капацитет на корабостроителницата след преструктурирането би бил по-нисък от настоящия капацитет.
(177)
Комисията първо оцени настоящия технически капацитет на корабостроителницата, като прие, че сглобяването на плавателни съдове на хелингите представлява едно от затрудненията в производствения процес на корабостроителницата, което не може да се преодолее лесно чрез възлагане на подизпълнител. Съгласно методиката, използвана от Комисията, която не се оспорва от полските органи или корабостроителницата, капацитетът се изчислява чрез времето за сглобяване на хелинг и типична гама плавателни съдове (тъй като съдовете се различават по стойност в CGT, но може да отнемат едно и също време за сглобяване).
(178)
Изчисляването на настоящия капацитет взе предвид времето, което действително е необходимо за сглобяване на (определен вид) кораб на хелинг. Това време трябва да отразява всички настоящи слабости в производствения процес, т.е. ниска производителност, затруднения, остарели активи, недостатъчен производствен поток и проблеми с работната сила. Единствено ефектите от финансовите ограничения в резултат на затрудненото финансово положение на корабостроителницата могат да се изключат от времето за сглобяване. Нередовен достъп или липса на достъп до оборотен капитал може сериозно да възпрепятства производствения процес. Тъй като това е външен фактор, присъщ на всички дружества с финансови затруднения, който не е свързан със слабата ефикасност на самото дружество, Комисията прие, че действителните показатели на корабостроителницата биха могли да се пригодят, като се предположи безпрепятствен достъп до оборотен капитал.
(179)
При оценяването на бъдещия капацитет се взе предвид времето, което вероятно е необходимо за сглобяване на (определен вид) кораб на хелинга, като се приема, че производителността на корабостроителницата е сравнима с набор от критерии, определен от други конкурентни европейски корабостроителници. С други думи, трябваше да се вземат под внимание ефектите от необходимата модернизация на съоръжения и оптимизиране на работните условия (организация, финанси, доставки, работна сила).
(180)
Тази модернизация е неизбежна, ако корабостроителницата желае да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност. Свързаното с това увеличаване на производителността би позволило на корабостроителницата както да намали обема на влаганите средства, така и да произвежда по-бързо. С подобряването на различни аспекти на производството ще се увеличи и капацитетът в смисъл на способност за производство на определен обем. Поради това беше важно да се отбележи, че закриването на някои съоръжения, като предложеното закриване на един хелинг на корабостроителницата в Шчечин, може да се покрие от увеличаване на капацитета на оставащата част от дока. Ако мерките за компенсация трябва да останат значими, намаляването на капацитета трябва да бъде от такова естество, че капацитетът на корабостроителницата в края на преструктурирането, т.е. след инвестиции и подобряване на производителността, да е по-ниско от настоящия капацитет. Само по този начин могат да се съгласуват двете цели за постигане на дългосрочна жизнеспособност, което позволява увеличение на производителността, и свеждане до минимум на неблагоприятните ефекти върху търговията.
(181)
За да се гарантира последователност при изчислението на настоящия и бъдещия капацитет, трябва да се използва еднакъв микс от продукти, т.е. еднакви видове плавателни съдове. Като алтернатива може да се използва „среден плавателен съд“ като заместител (т.e. средна стойност на CGT, като се взема предвид книгата с поръчки на корабостроителницата).
(182)
Въз основа на информацията, предоставена от SSN, неговият настоящ капацитет при работа с финансови ограничения беше оценен между 177 хиляди и 202 хиляди CGT, в зависимост дали производството на корабостроителницата включва танкери за химични продукти или не. Капацитетът на корабостроителницата без финансови ограничения е 208 000 CGT (9,15 плавателни съда), ако производството включва танкери за химични продукти и 238 000 CGT (10,7 плавателни съда), ако то не включва танкери за химични продукти.
(183)
Корабостроителницата заяви, че инвестицията, предвиждана в плана за преструктуриране от 2006 г., не би оказала въздействие върху времето за сглобяване, а по-скоро би се изразила в намаляване на разходите. Тя също така обясни, че докато някои от инвестициите могат потенциално да намалят времето за сглобяване, този ефект би бил компенсиран от важна промяна в производствения метод, състоящ се в оборудване на по-ранен етап. Корабостроителницата също така обясни, че за да се съкрати значително времето за сглобяване, тя ще трябва да инвестира в самите хелинги. Корабостроителницата оцени тази инвестиция на 200 млн. EUR, сума очевидно отвъд възможностите на корабостроителницата.
(184)
Поради това бъдещият капацитет, ако не се закриват съоръжения, би бил идентичен с настоящия капацитет при сценария без финансови ограничения, т.е. 208 000 CGT, ако производството включва танкери за химични продукти и 238 000 CGT без танкери за химични продукти.
(185)
След закриването на най-малкия хелинг (Wulkan 1), капацитетът на корабостроителницата би бил между 149 000 CGT (6,25 плавателни съда) за най-малкия обхват на интензитет на CGT (с танкери за химични продукти) и 178 000 CGT (7,8 плавателни съда) за най-големия обхват на интензитет на CGT (без танкери за химични продукти).
(186)
Въз основа на тези цифри Комисията заключи, че намаляването на капацитета след закриването на малкия хелинг би било между 25 % и 46 % в зависимост от приетия микс на продукти. На тази основа и като взе предвид факта, че закриването на още един допълнителен хелинг би означавало намаляване на капацитета с най-малко 59 %, Комисията временно заключи, че закриването на най-малкия хелинг, Wulkan 1, предложено от Полша, би било достатъчна мярка за компенсация.
2.9. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(187)
Комисията откри официалната процедура по разследване относно мерките за помощ, описани в част Б от приложението към решението. В това се включват капиталова инжекция и две гаранции за изпълнение, които е трябвало да бъдат предоставени от ARP, както и няколко отлагания и отписвания на данък върху недвижимо имущество от град Шчечин. Номиналната стойност на тези мерки е 126 524 652 PLN.
(188)
Полша уведоми Комисията, че двете гаранции за изпълнение, посочени като мерки 62 и 63 в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, не са били предоставени (11). Полша също така уведоми Комисията, че отписванията на данък върху недвижимо имущество, посочени като мерки 64 и 68 в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, са били отложени (12).
(189)
Таблица 3 по-долу показва мерките, предоставени между 1 май 2004 г., датата на присъединяване на Полша към ЕС, и 30 юни 2007 г. Полша уведоми за тези мерки с писмо от 11 юли 2007 г. Тяхната номинална стойност е 259 560 990 PLN. Мярка 1 отговаря на мярка 61 в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(190)
Таблица 3 включва заеми от KPS, използвани за финансиране на нуждите от оборотен капитал на корабостроителницата. В писма от 11 юли 2007 г. и 9 януари 2008 г. Полша заяви, че тези заеми не представляват държавна помощ, защото начислената лихва отговаря на оценката на риска за въпросния проект, за който е бил поискан заем.
(191)
За тези заеми, предоставени в периода 2005-2007 г., KPS е начислила лихвен процент малко над 6 %. Референтната ставка за Полша в периода, когато на корабостроителницата са предоставени заемите от KPS, е варирала от 5,56 % до 6,24 %. В допълнение KPS е начислила единична такса в размер между 0,1 % и 0,4 %. Според полските органи KPS е поискала обезпечение под формата на приемане на принудително събиране на вземания, споразумение за цесия на вземания, нареждане за безусловно плащане, неденоминирана облигация или заложени активи (13).
(192)
KPS е била създадена през 2004 г. като изцяло дъщерно дружество на ARP с функцията на фонд за рисков капитал за ARP. Нейната основна роля е била да служи като средство за консолидиране на трите главни корабостроителници в Полша, но този проект е бил преустановен през 2006 г. Според информацията, предоставена от Полша през 2006 г. (14), KPS е трябвало да бъде финансирана чрез капиталова инжекция от ARP, вноска в натура (акции в трети дружества), предоставена от ARP, и револвиращ банков кредит, гарантиран от ARP, разработен специално за подпомагане на финансирането на корабостроителници. Според информацията, достъпна на интернет страницата на правителството, KPS също така е трябвало да подпомага корабостроителни дейности в Полша чрез издаването на облигации, изцяло гарантирани от ARP. Действително документът, озаглавен „Стратегия за корабостроителния сектор (корабостроителници за строителство на морски съдове) в Полша в периода 2006-2010 г.“ (15), потвърждава, че KPS е трябвало да генерира ресурси от издаване на дългови инструменти на стойност приблизително 100 млн. USD, обезпечени с активите, отделени за преструктурирането на корабостроителната индустрия под формата на средства, преведени от Държавния трезор на ARP.
(193)
Таблица 4 показва помощта, предоставена от ARP и KPS между 30 юни 2007 г. и 15 февруари 2008 г., за която Комисията беше уведомена след 11 юли 2007 г. с писма от 6 декември 2007 г. и 12 февруари 2008 г. Тя също така показва допълнителни заеми от ARP и KPS, за които Комисията научи от информационния меморандум на SSN от юни 2008 г. (16), плана за преструктуриране на Mostostal, представен през юни 2008 г. (17), и плана за преструктуриране, представен през септември 2008 г. Номиналната стойност на тези мерки е 417 531 254 PLN.
(194)
Таблица 5 показва несъбрани публичноправни задължения под формата на дългове по данъци върху недвижимо имущество в размер на 12 402 000 PLN за периода от юли 2003 г. до декември 2004 г. Тази мярка отговаря на мерки от 64 до 68 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(195)
Предвид несигурното финансово положение на корабостроителницата, Комисията не може да изключи възможността, че на SSN е била предоставена допълнителна държавна помощ от подобно естество.
(196)
Последно, SSN се е възползвало от гаранции за производството от KUKE (наричани по-долу „гаранции по авансови плащания“ или „гаранции от KUKE“). На практика цялото производство на кораби на корабостроителницата от 1 май 2004 г. е било финансирано благодарение на тези гаранции. В периода между 1 май 2004 г. и 30 май 2008 г. SSN е получило 96 гаранции на обща стойност 1 928 869 694 PLN (18). В представената от нея информация на 11 юли 2007 г. Полша уведоми Комисията, че KUKE би продължила да предоставя гаранции на SSN в периода до края на 2008 г. Съгласно плана за преструктуриране, представен на 12 септември 2008 г., на 26 юни на SSN са били предоставени още десет гаранции от KUKE на обща стойност 429 578 282 PLN.
(197)
Характерна черта на индустрията е, че корабостроителниците обикновено не разполагат с достатъчен оборотен капитал за производството на кораби и зависят от външно финансиране, или чрез заемане (така наречените производствени заеми), или авансови плащания от собствениците на кораби, от което се финансира производството. Собствениците на кораби обикновено плащат 80 % от цената предварително на вноски, които съвпадат с определени критични етапи на производството, а останалите 20 % се плащат при доставка. Поради това участието на собствениците на кораби във финансирането на производството е от изключително значение. Ролята на гаранциите по авансови плащания от KUKE, предоставени на SSN, е била да обезпечат авансовите плащания от собственици на кораби срещу риска от неуспех от страна на корабостроителницата да достави кораба.
(198)
Според информацията, предоставена от Полша, гаранциите от KUKE са били предоставени на SSN по следния начин. Първо е бил подписван договор със собственика на кораба и той обикновено е зависел от това корабостроителницата да покаже в рамките на определен срок, че финансирането на производството ще бъде гарантирано от KUKE. KUKE издавала решение, че ще гарантира финансирането на целия кораб, като гарантира авансовите плащания. В последващи индивидуални споразумения KUKE активирала гаранцията за всяко индивидуално авансово плащане (обикновено четири). Цялостният риск за KUKE от евентуален неуспех на корабостроителницата да достави продукта обикновено е 80 % от пълната цена за закупуване, отговаряща на пълните авансови плащания, изплатени от собственика на кораба преди доставката. Този цялостен риск е известен, когато KUKE издава решението за обезпечаване на авансовите плащания, извършени от собственика на кораба. Гаранцията изтича при доставката на кораба.
(199)
Операциите на KUKE като полска агенция за експортни кредити са разнообразни (19) и като цяло могат да се разделят на търговска част от бизнеса и бизнес, провеждан от името на и гарантиран от Държавния трезор. Последният бизнес се извършва чрез отделна банкова сметка, „Interes Narodowy“. Гаранциите, предоставени на SSN, попадат в обхвата на бизнеса, гарантиран от Държавния трезор.
(200)
Според информацията, предоставена от Полша, гаранциите по авансови плащания от KUKE са били предоставени на SSN срещу премия за гаранция, която е варирала в зависимост от стойността на гаранцията. Налогът е бил 2 % годишно за гаранции, които не превишават 35 млн. PLN, и 1 % годишно за гаранции над 35 млн. PLN. Като обезпечение KUKE е изисквала прехвърляне на собствеността върху кораба, строящия се кораб или материалите.
(201)
От таблици от 3 до 5 и горепосочената информация следва, че от 1 май 2004 г. насам SSN е било облагодетелствано от мерки на обща номинална стойност 3 047 943 120,5 PLN (приблизително 896 млн. EUR).
Таблица 3
Държавна помощ, предоставена на SSN между 1 май 2004 г. и 30 юни 2007 г., данните са предоставени от полските органи
№
Предоставящ орган
Инструмент на помощ
Правно основание
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне
Дата на привеждане в действие
Лихва
Период, за който се предоставя помощта
Номинална стойност на помощта
(в PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1.
ARP
Капиталова инжекция
Акт от 15/9/2000 г. Търговски дружествен кодекс (Dz.U. № 94, 1037, изменен)
Rep. A № 4528/2004
21.12.2004 г.
20.6.2005 г.
Не е приложимо
Еднократна помощ
61 752 652,83
2.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 1/10/2005
13.10.2005 г.
14.10.2005 г.
1M WIBOR + 2 %
13.4.2006 г.
20 000 000,00
3.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 1/2/2006
15.2.2006 г. (приложения: 27.4.2006 г., 24.8.2006 г., 26.9.2006 г., 27.11.2006 г., 21.12.2006 г., 31.1.2007 г.)
21.2.2006 г.
27.4.2006 г.
27.9.2006 г.
16.2.2007 г.
21.2.2007 г.
30.3.2007 г.
1.5.2007 г.
31.5.2007 г.
Няма данни
31.8.2009 г.
68 405 400,00
(18 000 000,00 USD)
4.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние от 12.1.2007 г.
12.1.2007 г.
03.4.2007 г.
05.4.2007 г.
16.4.2007 г.
26.4.2007 г.
30.4.2007 г.
16.5.2007 г.
31.5.2007 г.
Няма данни
31.1.2009 г.
82 902 937,50 (21 375 000,00 USD)
5.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 1/2/2007
9.2.2007 г. (приложения: 29.3.2007 г., 4.4.2007 г.)
9.2.2007 г.
WIBOR 1M + 2,25 %
27.4.2007 г.
12 200 000,00
6.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 2/2/2007
12.2.2007 г.
12.2.2007 г.
WIBOR 1M + 2,25 %
12.8.2007
14 300 000,00
Общо:
259 560 990,33
Таблица 4
Допълнителна държавна помощ, предоставена на SSN от 30 юни 2007 г. до 12 септември 2008 г., данните са предоставени от полските органи
№
Предоста-вящ орган
Инструмент на помощ
Правно основание
Дата на предоставяне
Номинална стойност на помощта
(в PLN)
1
2
3
4
5
6
7.
KPS
Капиталова инжекция
Споразумение
7.8.2007 г.
9 999 954,69
8.
KPS
Капиталова инжекция
7.8.2007 г.
33 999 919,80
9.
ARP
Капиталова инжекция
Споразумение между SSN и ARP относно държавна помощ под формата на капиталова инжекция
19.9.2008 г.
86 000 151,93
10.
ARP
Заем
Акт от 30.8.1996 г. относно комерсиализация и приватизация (Dz. U. 02.171.1397, изменен)
5.12.2007 г.
49 000 000,00
11.
ARP
Заем
Споразумение OPP/3/08
6.2.2008 г.
41 000 000,00
12.
KPS
Заем
Споразумение 1/11/2007
23.11.2007 г.
9 000 000,00
13.
KPS
Заем
Споразумение 1/3/2008
5.3.2008 г.
20 000 000,00
14.
ARP
Заем
Споразумение OPP/5/08
30.9.2009 г.
32 250 000,00
15.
KPS
Заем
12.8.2007 г.
4 709 380,37
16.
ARP
Суап за дълг срещу капитал
Rep. A. № 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008 г.
110 999 077,11
17.
KPS
Суап за дълг срещу капитал
Rep. A. № 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008 г.
20 572 770,24
Общо
417 531 254,1
Таблица 5
Несъбрани публичноправни задължения след 1 май 2004 г.
№
Предоставящ орган
Инструмент на помощ
Задължение
Неизплатена сума
(PLN)
12.
Град Шчечин
Отлагане
Дълг по данък върху недвижимо имущество, натрупан между юли 2003 г. и декември 2004 г.
12 402 000,00
3. ОЦЕНКА
3.1. КОМПЕТЕНТНОСТ НА КОМИСИЯТА
(202)
В точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване се определя така наречената процедура на временния механизъм. Тя представлява правна рамка за оценка на схеми за помощ и индивидуални мерки за помощ, приведени в действие в нова държава-членка преди датата на нейното присъединяване към ЕС и приложими след присъединяването.
(203)
Мерки за помощ, които са били приведени в действие преди присъединяването и които не са приложими след присъединяването, не могат да бъдат оценявани от Комисията нито съгласно процедурата на временния механизъм, нито съгласно процедурата, заложена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(204)
От друга страна, мерки, които са били приведени в действие след присъединяването, ще бъдат оценени от Комисията като помощ, за която е уведомено, или като неправомерна помощ в съответствие с процедурата, заложена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(205)
С цел установяване на датата, на която определена мярка е била приведена в действие, подходящият критерий е правно обвързващият акт, с който компетентният национален орган се ангажира да предостави помощта (20). Дали един административен акт е правно обвързващ, е въпрос на национално законодателство. При все това Комисията трябва, особено в гранични случаи, да е в състояние да прегледа тези административни актове и да оцени въз основа на тяхната форма и съдържание дали те биха могли да дадат основание за законни очаквания от страна на получателите, които могат да бъдат представени пред полски съд. Този капацитет за преглед на национални административни актове е крайно необходим, за да може Комисията да упражнява своята изключителна компетентност да одобрява дерогации от общата забрана за държавна помощ по отношение на мерки, приведени в действие в Полша след 1 май 2004 г.
(206)
Дадена мярка е приложима след присъединяването, ако тя е била приведена в действие преди присъединяването, но след присъединяването продължава да е в състояние да доведе до предоставянето на допълнителна помощ или увеличаване на размера на вече предоставена помощ, т.е. ако точният икономически риск за държавата не е известен на датата, на която мярката е била приведена в действие, и който продължава да не е известен на датата на присъединяване.
(207)
В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията заключи, въз основа на предоставената от Полша информация, че редица мерки, за които Комисията беше уведомена, в действителност представляват нова помощ, която е трябвало да бъде предоставена след 1 май 2004 г., деня на присъединяване на Полша към ЕС. По-специално Комисията счете, че капиталова инжекция, две гаранции за изпълнение и отписване на задължение по данък върху недвижимо имущество представляват нова помощ.
(208)
Първо, Полша уведоми Комисията, че две от спорните гаранции за изпълнение (мерки 62 и 63 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване) в крайна сметка изобщо не са били предоставени. Поради това те не се обхващат от настоящото решение.
(209)
Второ, Полша потвърди, че дългът по данъци върху недвижимо имущество към град Шчечин, натрупан в периода между юли 2003 г. и декември 2004 г. (мерки от 64 до 68 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване) досега не е бил събран или отписан. Това означава, че задължението е било пренесено напред във времето и не е било събрано в рамките на дълъг период след присъединяването. В съдебната практика е установено (21), че продължителното несъбиране на публичноправни дългове може да представлява държавна помощ, както ще бъде изложено по-подробно по-долу в текста. Такова неналагане ясно попада в обхвата на компетентност на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО, доколкото касае периода след присъединяването. Поради това тези мерки са обхванати от настоящото решение.
(210)
Трето, по отношение на капиталовата инжекция от ARP (мярка 61 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване), представените от Полша и трети страни мнения относно решението за откриване на официалната процедура по разследване не убедиха Комисията, че тази мярка не представлява нова помощ. Поради това тази мярка е обхваната от настоящото решение.
(211)
По-долу Комисията обяснява причините, поради които не може да приеме аргументите, представени от Полша и заинтересованите страни.
(212)
По отношение на аргумента на Полша, че капиталовата инжекция следва да се разглежда в контекста на широкообхватната програма на полското правителство за оздравяване на корабостроителната индустрия в Полша, Комисията счита, че такава обща правителствена програма не може да доведе до законна претенция от страна на SSN, че един от неговите акционери, ARP, трябва да извърши цялата капиталова инжекция. В действителност, поради бюджетни причини, първоначално ARP не е била в състояние да извърши пълната капиталова инжекция, декларирана в плана за преструктуриране от 2003 г.
(213)
По отношение на аргумента на Полша, че Комисията прилага критериите от законодателството на ЕО към събития и национално законодателство преди присъединяването, компетентността на Комисията да действа по отношение на мерки, предоставени преди присъединяването, се определя от Акта за присъединяване, който е задължителен за Общностите и Полша. Комисията тълкува концепцията „приведен в действие преди присъединяването“ по аналогия с концепцията за предоставяне на помощ (22).
(214)
Полша се аргументира, че в съответствие с националното законодателство се е изисквало единствено одобряването на плана за преструктуриране и мерките за помощ, които се съдържат в него, от страна на председателя на службата за конкуренция и защита на потребителите. Комисията не счита, че това одобрение само по себе си може да бъде окачествено като „привеждане на мярката в действие преди присъединяването“. Националната служба за конкуренция е проверила съвместимостта на помощта с националното законодателство за държавна помощ, но подобно на проучването на държавна помощ от страна на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО, нейното одобрение не създава законни очаквания в съответствие с националното законодателство, че помощта действително ще бъде предоставена.
(215)
Полша също така счита за неоспорим факта, че капиталовата инжекция, предвидена в плана за преструктуриране от 2003 г., е била договорена между SSN и ARP. Както Комисията заяви в своето решение за откриване на официалната процедура по разследване, помощта се счита за приведена в действие, ако компетентният орган приеме акт, който в съответствие с националното законодателство може да доведе до законни очаквания, които могат да се представят пред национален съд, че помощта ще бъде предоставена. Естествено, за да упражни своята компетентност в съответствие с Акта за присъединяване и Договора за ЕО, Комисията трябва да е в състояние да провери дали случаят е такъв. Нито Полша, нито заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че SSN би било в състояние да предяви иск за законни очаквания пред националния съд на основание, че в плана за преструктуриране от 2003 г., договорен с ARP, е включена капиталова инжекция на обща стойност 241 млн. PLN. В действителност са били необходими две резолюции на извънредното събрание на акционерите, за да се извърши тази капиталова инжекция: резолюциите от 29 април 2004 г. (180 млн. PLN) (23) и 24 декември 2004 г. (61 млн. PLN).
3.2. ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
3.2.1. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(216)
В член 87, параграф 1 от Договора за ЕО се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или предоставянето на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с общия пазар.
(217)
Комисията счита, че всички мерки, описани в част 2.7 по-горе, са били предоставени от държавата или чрез държавни ресурси и, тъй като са били предоставени на едно конкретно предприятие, са били избирателни.
(218)
SSN е една от най-големите корабостроителници в Европа. През последните години контейнеровозите са съставлявали над 60 % от книгата с поръчки на корабостроителницата. Поради това SSN активно се конкурира с корабостроителници в Германия и Дания. Продължителното субсидиране на SSN, което му е позволило да сключва договори, без напълно да оценява или компенсира съответните рискове, е оказало отрицателно въздействие върху други европейски корабостроителници с капацитет да произвеждат контейнеровози.
(219)
Комисията отбелязва, че SSN също така има дейности в други сегменти за товарни кораби, като предлага продукти, като многофункционални плавателни съдове, танкери за химични продукти и ро-ро кораби (включително ро-пакс и кон-ро), и в тези сегменти се конкурира с други европейски корабостроителници. Например в края на 2006 г. танкерите за продукти и за химични продукти са съставлявали около 8 % от книгата за поръчки на европейските корабостроителници. По-специално в тези сегменти са активни германски и румънски корабостроителници.
(220)
Въз основа на горепосоченото Комисията заключава, че държавната помощ, предоставена на SSN, е засегнала търговията между държавите-членки.
(221)
Последно, Комисията трябва да определи дали мерките, получени от SSN, са предоставили неправомерно предимство и по този начин са нарушили или са заплашили да нарушат конкуренцията. Комисията отбелязва, че полските органи оспорват класифицирането на заеми от KPS и гаранции от KUKE като държавна помощ, като твърдят, че мерките отговарят на критерия за инвеститор при пазарни условия. Полша не оспори класифицирането като държавна помощ на другите мерки, обхванати от настоящото решение.
(222)
По-долу Комисията ще обясни защо последователното несъбиране на публичноправни дългове не отговаря на критерия за кредитор в условията на пазарна икономика. След това Комисията подробно ще оцени мерките, които Полша оспорва. Последно, Комисията ще проучи обстоятелствата, при които са били предоставени обхванатите от настоящото решение мерки и тяхното въздействие върху конкуренцията.
a) Несъбиране на публичноправни задължения
(223)
В съдебната практика е установено (24), че систематичното несъбиране на публичноправни дългове може да представлява държавна помощ, както ще бъде показано в повече подробности по-долу. Подобно несъбиране очевидно попада в обхвата на компетентност на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО, доколкото касае периода след присъединяването. Комисията счита, че никой кредитор в условията на пазарна икономика не би се съгласил с толкова продължително отлагане на плащането на неговите вземания. Освен това Полша не предостави никакви доказателства, че съответният данъчен орган е предприел каквито и да било стъпки за събиране на своите публичноправни вземания от SSN, по-специално чрез процедури по събиране или в съответствие със законодателството за обявяване в несъстоятелност. Последно, това несъбиране противоречи на твърдението на полските органи, че SSN редовно е плащало своите публичноправни задължения от 1 май 2004 г. насам и не е било облагодетелствано от отлагания или погасителни планове по отношение на тези задължения.
б) Мерки, оспорвани от Полша, като отговарящи на критерия за инвеститор в условията на пазарна икономика
(224)
По отношение на помощта от KPS под формата на заеми за оборотен капитал Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че тези заеми са независими от държавна помощ. Комисията отбелязва, че лихвеният процент, начислен от KPS, е бил приблизително на нивото на референтната ставка. Тя също така отбелязва, че SSN се е намирало в много несигурно финансово положение в продължение на няколко години. SSN не е било в състояние да получи никакво друго външно финансиране за своето производство с помощ от държавата, под формата на участие или гаранции от KPS. Неговият оборотен капитал е бил финансиран от авансови плащания, изцяло покрити с гаранции от KUKE, или от заеми от KPS. Поради това не може да се приеме, че лихвеният процент, начислен от KPS, изцяло отразява поетия от KPS риск. Вярно е, че KPS е изисквала обезпечение, но стойността на това обезпечение е спорна; трябва да се припомни, че KUKE е изисквала подобно обезпечение и с оглед на съотношението на активи и пасиви на SSN, е малко вероятно KPS да е успявала да получи първокласни искове за активите на корабостроителницата като обезпечение. Във всеки случай Полша не предостави подробна информация, която да даде възможност на Комисията да оцени действителната стойност на изискваното обезпечение.
(225)
Освен това Комисията не вижда разлика между заемите, предоставяни от KPS, и заемите, предоставяни от ARP, собственика на KPS. Трудно е да се изрази съгласие с аргумента на полските органи, че заемите, предоставени от ARP, представляват държавна помощ, а заемите, предоставени от нейното дъщерно дружество KPS, са съвместими с принципа за инвеститор в условията на пазарна икономика.
(226)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че заемите, предоставени от KPS в консорциум с Bank Handlowy S.A. и Bank Pekao S.A. (мерки 3 и 4 от таблица 3, съображение 201), са били предоставени при пазарни условия и че тъй като KPS и банките са участвали в консорциума и са предоставяли финансиране „при аналогични условия“, приносът на KPS не представлява държавна помощ.
(227)
Комисията отбелязва, че когато консорциумът е предоставил заемите, SSN е било дружество в затруднено положение. Без помощ от държавата корабостроителницата не би могла да получи никакво финансиране на пазара под формата на гаранция или участие във финансирането, както е във въпросните мерки. Тъй като не е било предоставено външно финансиране освен това от консорциума с KPS, изглежда банките са искали да предоставят финансиране на корабостроителницата само заради участието на KPS в транзакцията.
(228)
Освен това Комисията отбелязва, че лихвеният процент, начислен от KPS върху заемите на SSN, е бил подобен на референтната ставка за Полша по времето на предоставяне на заемите. В съответствие с уведомлението на Комисията относно метода за установяване на референтни ставки и сконтови лихвени проценти (25), референтната ставка, обявена от Комисията, е базисна ставка, която може да бъде повишавана, при положение че има особен риск (например едно предприятие е в затруднено положение, или когато липсват нормално изискваните от банките гаранции). В този случай лихвеният процент не е бил повишен, така че да вземе предвид несигурното положение на SSN.
(229)
Последно, Комисията отбелязва, че KPS е била създадена като контролиран от правителството фонд с публична политическа цел и нейното финансиране е било изцяло предоставяно или гарантирано от държавата чрез ARP. В съответствие с документа, озаглавен „Стратегия за корабостроителния сектор (корабостроителници за строителство на морски съдове) в Полша в периода 2006-2010 г.“, KPS е била „учредена, за да организира финансирането на производството на корабостроителниците, докато корабостроителниците бъдат поети от частни инвеститори“. Тази стратегия, чиито цели са не само икономически, а и социални и макроикономически (26), дава на KPS, заедно с ARP, Държавния трезор и други уместни държавни органи, редица правомощия. Финансовите връзки на KPS към ARP и Държавния трезор са ясни и KPS действа по-скоро като средство за прехвърляне на активи, предвидени в държавния бюджет за корабостроителници в Полша, включително SSN.
(230)
С оглед на тези фактори Комисията заключава, че KPS не е действала като инвеститор в условията на пазарна икономика, когато е предоставила заеми за оборотен капитал на SSN.
(231)
В своите мнения след приемането на решението за откриване на официалната процедура по разследване Полша заяви, че гаранциите по авансови плащания, предоставени от KUKE на SSN, не представляват държавна помощ. Комисията не може да приеме това твърдение.
(232)
Първо, Комисията припомня, че гаранциите по авансови плащания от KUKE се гарантират от Държавния трезор и се обработват в отделна банкова сметка, озаглавена „Interes Narodowy“. Ако тази сметка не съдържа достатъчно средства, KUKE може или да изтегли заеми от Държавния трезор, или да се възползва от гаранции по заеми от Държавния трезор.
(233)
Второ, Комисията припомня своето решение от 18 юли 2007 г. по дело N 105/2007 (27), в което тя одобри като независима от държавна помощ схемата, по която KUKE организира своята програма за експортни застраховки, гарантирани от Държавния трезор. Тази схема понастоящем обхваща вида гаранции за производство, които SSN е получавало в продължение на години. Комисията отбелязва, че схемата изрично изключва (28) дружества с финансови затруднения по смисъла на насоките относно държавна помощ за оздравяване и преструктуриране на дружества в затруднено положение. Основната характеристика на схемата е, че премиите за гаранция се определят въз основа на оценка на риска. Например премията за гаранция за дружество, което се намира в категорията с най-висок риск, отговаря на […] % p.a. за гаранции под две години и […] % p.a. за гаранции над две години. Основната премия е […] % p.a. В сравнение, гаранциите на SSN са били предоставени от KUKE за премия от 2 % p.a., ако гаранцията не превишава 35 млн. PLN и за премия от 1 % p.a., ако гаранцията надвишава тази сума.
(234)
Очевидно SSN не отговаря на критериите за гаранциите, обхванати от описаната по-горе схема, която е одобрена от Комисията като независима от помощ. Поради това гаранциите, предоставени на SSN, не са независими от помощ.
(235)
В допълнение е очевидно, че премията за гаранция, начислявана на SSN, е много под базовата премия, използвана за гаранции за рентабилни дружества, и няколко пъти по-ниска от премията, начислявана на високорискови дружества, които все пак отговарят на критериите на схемата, описана по-горе. Комисията заключава, че премията за гаранция, плащана от SSN, не отговаря на пазарна премия и поради това тези гаранции представляват държавна помощ.
(236)
Трето, в съответствие с известието на Комисията относно прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавна помощ под формата на гаранции (29), за да не представлява отделна държавна гаранция държавна помощ, заемополучателят не трябва да бъде в затруднено финансово положение. Случаят тук очевидно не е такъв. В съответствие със същото известие, когато заемополучателят е в затруднено финансово положение, елементът на помощ на гаранцията може да е толкова висок, колкото е сумата, обхваната от тази гаранция.
(237)
Последно, Комисията отбелязва, че SSN е разчитало изключително на гаранции от KUKE и Държавния трезор и не е успяло да получи никакви гаранции на пазара. Това подкрепя заключението на Комисията, че гаранциите по авансови плащания от KUKE представляват държавна помощ.
(238)
С оглед на горепосоченото Комисията заключава, че KUKE не е действала като оператор в условията на пазарна икономика при предоставянето на гаранции на SSN.
в) Нарушаване на конкуренцията, причинено от държавната помощ за SSN
(239)
Комисията счита, че благодарение на неговата пълна зависимост от подкрепа от държавата, SSN е участвало в антиконкурентни практики, като определяне на цени под производствените разходи, и не е пострадало от последствията, до които обикновено водят такива практики, а именно излизане от пазара.
(240)
В допълнение Комисията отбелязва, че основният и постоянен проблем на SSN е бил, че то е сключвало договори, които доказано са генерирали загуби поради продължителното укрепване на злотата в сравнение с долара, който е преобладаващата валута в корабостроителния бизнес, както и покачващите се световни цени на стоманените плочи. Тези външни фактори бяха идентифицирани като основни заплахи за дейността на корабостроителницата още в плана за преструктуриране от 2002 г., след това отново в плана за преструктуриране от 2006 г. и последно при опита за приватизация през 2008 г.
(241)
Макар че управлението на корабостроителницата е осъзнавало тези опасности, корабостроителницата е продължила да сключва договори, без да предприема мерки за намаляване на тези рискове, или е предприемала само мерки с ограничено въздействие. Тази бизнес практика е продължила в периода на безпрецедентен растеж на пазара на корабостроенето между 2004 и 2008 г., когато цените за корабостроене са се повишили до безпрецедентни нива. В резултат от тази практика корабостроителницата е успяла да поддържа дейност и заетост, но с цената на огромни загуби от своето обичайно производство на кораби. В съответствие с необходимото старание, положено от Amber през първата половина на 2008 г., и както беше потвърдено от Полша, настоящата книга с поръчки за доставки през 2008 и 2009 г. също понася значителни загуби поради генериращи загуби договори, сключени без никакви мерки за намаляване на риска или с очевидно недостатъчни мерки.
(242)
На тази основа Комисията заключава, че всички мерки, предоставени на SSN, са от такова естество, че нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията на пазара на корабостроенето.
(243)
В заключение Комисията счита, че всички мерки, предоставени на SSN, представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
3.2.2. ВЪЗМОЖНОСТ ЗА ПОЛША И ЗАИНТЕРЕСОВАНИ ТРЕТИ СТРАНИ ДА ПРЕДСТАВЯТ МНЕНИЯ
(244)
Със своето решение от 1 юни 2005 г. Комисията откри официалната процедура по разследване по отношение на редица мерки, които следва да бъдат предоставени в съответствие с различни правни основания както от местния орган на властта, така и от държавното дружество ARP, състоящи се в преструктуриране на дълг, капиталова инжекция и гаранции за изпълнение.
(245)
Комисията също така заяви, че аргументът на Полша, че авансовите плащания от собственици на кораби следва да се считат за собствен принос, не може да бъде приет. В тази връзка Комисията изрази съмнения дали гаранциите по авансови плащания, предоставени от KUKE, не представляват държавна помощ и обяви, че ще проучи естеството на тези гаранции.
(246)
Полските органи представиха своите мнения и, макар да оспориха компетентността на Комисията да оценява съвместимостта на някои от въпросните мерки, те не оспориха заключението на Комисията, че ако тези мерки са били предоставени след присъединяването на Полша към ЕС, те биха представлявали нова помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. Изключението беше естеството на гаранциите, предоставени от KUKE, за които се твърди, че са независими от държавна помощ. Впоследствие Полша също така заяви, че заемите от KPS не представляват държавна помощ. Комисията проучи тези аргументи на Полша по-горе.
(247)
В хода на разследването на Комисията стратегията на полското правителство като мажоритарен собственик на SSN съществено се измени няколко пъти, както показва горепосоченото описание на събитията. Стратегията за консолидиране на корабостроителния сектор беше заменена от стратегия за частична приватизация на корабостроителницата, която впоследствие беше заменена от стратегия за пълна приватизация. Понастоящем тази последна стратегия е застрашена от очевидната липса на пазарен интерес за закупуване на корабостроителницата.
(248)
Както беше описано по-горе, Комисията поддържаше редовни контакти с полските органи като собственик на SSN и със самото SSN. Комисията редовно изтъкваше както на Полша, така и на корабостроителницата, че всички мерки, предоставени на корабостроителницата от държавни ресурси, най-вероятно представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО с оглед на несигурното финансово положение на корабостроителницата и практическата липса на каквото и да е външно финансиране, независимо от държавна помощ. Комисията също така предупреди, че тази държавна помощ е предоставена в нарушение на член 88, параграф 3 и очевидно не е съвместима с общия пазар на никакви основания. Комисията също така на няколко пъти изтъкна, че гаранциите от KUKE, предоставени на SSN, представляват държавна помощ.
(249)
Последно, по време на разследването Комисията събра подробности относно дейностите на KPS и естеството на заемите за оборотен капитал, предоставяни на корабостроителницата от KPS. Комисията изтъкна на Полша, че тези заеми най-вероятно представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
3.3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА: ОСВОБОЖДАВАНЕ В СЪОТВЕТСТВИЕ С ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 3 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(250)
Основната цел на мерките е да подпомогнат дружество в затруднено финансово положение и да го поддържат жизнеспособно. В такива случаи може да се приложи освобождаването в съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, което позволява разрешаването на държавна помощ, предоставена за улесняване развитието на някои дейности, когато помощта не променя условията на търговия до степен, която да противоречи на общия интерес, ако бъдат изпълнени съответните условия.
(251)
Помощта за оздравяване и преструктуриране за дружества в затруднено положение понастоящем се регулира от насоките на Общността относно държавна помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднено положение (30) (наричани по-долу „насоки“), които заменят предишния текст, приет през 1999 г. (31) (наричани по-долу „насоки от 1999 г.“).
(252)
Преходните разпоредби в насоките гласят, че уведомленията, регистрирани от Комисията преди 10 октомври 2004 г., ще се разглеждат в светлината на критериите, действащи към момента на уведомяването (точка 103). В настоящия случай за някои от мерките Комисията беше уведомена в съответствие с „временния механизъм“, предвиден в точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване от 29 април 2004 г., когато са се прилагали насоките от 1999 г. При все това насоките гласят, че ще се прилагат за оценяване на помощ за оздравяване и преструктуриране, предоставена без разрешение от Комисията (неправомерна помощ), ако част от помощта или цялата помощ е предоставена след 1 октомври 2004 г. (точка 104, първа алинея). Комисията счита, че почти всички мерки, описани в таблици 3 и 4, са били предоставени неправомерно след тази дата и че поради това се прилагат насоките от 2004 г.
(253)
Насоките се прилагат към предприятия във всички сектори, като изключенията са изброени в точка 18 от насоките. Точка 12 от рамката за държавни помощи за корабостроене (32), която е правната рамка за оценяване на държавна помощ за този сектор, посочва насоките като уместното правно основание за оценяване на помощ за оздравяване и преструктуриране.
(254)
Насоките предвиждат възможност за предоставяне на помощ за оздравяване като временно подпомагане на дружества в затруднено положение, за да им се даде време да изготвят план за преструктуриране или план за ликвидация, или за да се отстрани сериозна криза с ликвидността, която може да бъде решена в рамките на периода, обхванат от помощта за оздравяване.
(255)
Комисията отбелязва, че държавната помощ, предоставена на SSN, не отговаря на изискването да е временна, тъй като всички мерки за помощ са обхванали периоди много над определените шест месеца, нито на изискването да е обратима, тъй като помощта включва необратими мерки, като капиталови инжекции, сравними с безвъзмездна помощ.
(256)
Поради това Комисията заключава, че мерките, обхванати от настоящото решение, не са съвместими с общия пазар като помощ за оздравяване.
(257)
В съответствие с определението, съдържащо се в точка 17 от насоките, помощта за преструктуриране се основава на осъществим, систематичен и перспективен план за дългосрочно възстановяване на жизнеспособността на предприятието. Обикновено преструктурирането включва следните елементи: преструктуриране на всички аспекти от дейността на дружеството и реорганизация и рационализация на дейностите на предприятието; това включва оттегляне от водещи до загуба дейности и финансово преструктуриране. При все това операциите по преструктуриране при възползване от държавна помощ не могат да бъдат ограничавани до финансова помощ, предназначена да покрие загуби, направени в миналото, без анализ на причината за тези загуби, т.е. без да се извършва действително преструктуриране. Насоките изискват помощта за преструктуриране да бъде ограничена до абсолютно необходимия минимум и поради това съществена част от преструктурирането трябва да бъде финансирано от ресурси, които са независими от държавна помощ. За да се гарантира свеждането до минимум на неблагоприятните ефекти от помощта и нарушаването на конкуренцията, трябва да се предприемат мерки за компенсация.
(258)
При отчитане на самото нарушаващо естество на помощта за преструктуриране, Комисията счита, че помощта за предприятия в затруднено положение може да допринесе за развитието на икономически дейности, без да засегне неблагоприятно търговията до степен, която противоречи на интересите на Общността, само ако бъдат изпълнени всички условия, заложени в насоките.
(259)
По-долу Комисията ще анализира дали тези условия са били изпълнени.
(260)
За да се оцени съвместимостта на мерките, представляващи нова помощ, и по-специално капацитетът на процеса на преструктуриране да възстанови жизнеспособността на дружеството, както и дали помощта е ограничена до необходимия минимум, Комисията трябва да проучи плана за преструктуриране и помощта като цяло, включително „предишната помощ“, т.е. помощ, приведена в действие преди присъединяването и неприложима след това.
3.3.1. ДОПУСТИМОСТ НА ДРУЖЕСТВОТО
(261)
Насоките считат дадено предприятие за предприятие в затруднено положение и поради това отговарящо на критериите за помощ за оздравяване и преструктуриране, когато то е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите акционери или чрез външни заеми, да се справи със загуби, които без външната намеса на публичните органи почти сигурно го обричат да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време. Насоките също така изброяват някои обичайни признаци за предприятие в затруднение, като нарастващи загуби или намаляващ оборот.
(262)
Точка 12 от насоките от 1999 г. гласи, че новосъздадените предприятия не отговарят на критериите за получаване на помощ за преструктуриране, дори ако тяхното първоначално финансово положение е несигурно. Такъв е случаят, например, когато ново предприятие се създава от ликвидацията на предишно предприятие или просто поема активите на такова предприятие. Насоките посочват, че по принцип дадено предприятие се счита за новосъздадено в продължение на първите три години след започване на операциите в съответната област на дейност.
(263)
Полските органи твърдят, че SSN е просто друго име за ASS, което е съществувало и е работило в сътрудничество със SSPH и SS преди тяхното обявяване в несъстоятелност.
(264)
При все това всички обстоятелства показват, че SSN не е поело дълговете на SSPH или SS и че тези дългове са останали при тези две дружества и са били отстранени чрез процедурата по обявяване в несъстоятелност. Полша заяви, че дълговете на SSPH по отношение на доставчици в размер на 15 млн. PLN са били поети от SSN, но не представи допълнителни подробности или каквато и да е документация.
(265)
По този начин SSN е започнало своите операции без дълговете на своите предшественици. Полските органи не предоставиха никакви доказателства, че SSN е поело каквито и да е дългове. Освен това, предвид размера на бизнеса на корабостроителницата, задължението в размер на 15 млн. PLN, което предполагаемо е било поето, не обосновава твърдението, че е налице икономическа връзка между SSPH/SS и SSN. В допълнение Комисията отбелязва, че текущите договори са били поети по време на производствения цикъл, когато задълженията са били покрити от вземания и поради това не представляват никаква допълнителна наследена тежест. Освен това SSN в действителност е сключило нови договори за тези кораби (33).
(266)
Второ, макар Комисията да отбелязва, че ASS е било активно в корабостроителния бизнес заедно с SS преди обявяването в несъстоятелност на SSPH (рамково споразумение и споразумение за лизинг от януари 2002 г.), Комисията също така отбелязва, че самият размер на SSN след юни 2002 г. в сравнение с този на ASS преди юни 2002 г. подронва твърдението, че е налице икономическа връзка между тези две дружества. Балансът на печалби и загуби показва, че оборотът се е увеличил от 88 млн. PLN през 2001 г. на 425 млн. PLN през 2002 г. и 1 100 млн. PLN през 2003 г.
(267)
Поради това Комисията заключава, че не може да приеме твърдението на полските органи, че SSN е просто продължение на ASS, което е съществувало дълго преди обявяването в несъстоятелност на SSPH. От икономическа гледна точка е налице очевидно разделяне между дейностите на тези две дружества, което се демонстрира най-вече от факта, че не са били прехвърляни задължения. Поради това SSN е било ново дружество, което не е отговаряло на критериите за помощ за преструктуриране.
(268)
В съответствие с точка 12 от насоките дадено предприятие се счита за новосъздадено в продължение на първите три години след началото на неговите операции. Настоящата ситуация е специфична, в която ново предприятие се създава от ликвидацията на предишно предприятие. В съответствие с точка 12 от насоките този сценарий дисквалифицира предприятие от допустимост до помощ за оздравяване и преструктуриране. В настоящия случай Комисията счита, че подаването на документи за обявяване в несъстоятелност от страна на SSPH и SS през юли 2002 г. е решаващо в това отношение. Именно това обявяване в несъстоятелност отбелязва непоследователността във връзката между старото икономическо дружество и новото икономическо дружество, което е било защитено от задълженията на старото икономическо дружество. Поради това Комисията заключава, че SSN не отговаря на критериите за помощ за оздравяване и преструктуриране в тригодишния период с начало юли 2002 г., когато е започнало своите нови операции без стари задължения.
(269)
Точка 12 от насоките признава, че дадено дружество, което първоначално е считано за новосъздадено, ще получи право да кандидатства за помощ за оздравяване и преструктуриране при изтичане на тригодишния период след неговото откриване, при условие че то отговаря на критериите за предприятие в затруднено положение по смисъла на насоките. Комисията отбелязва, че условията за допустимост на SSN в съответствие с насоките са били изпълнени след изтичане на тригодишния период. По-специално SSN постоянно е генерирало загуби и няколко пъти е било спасявано от обявяване в несъстоятелност единствено чрез държавна намеса. Поради това от юли 2005 г. то е отговаряло на критериите за предприятие в затруднено положение по смисъла на точка 11 от насоките.
3.3.2. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ЖИЗНЕСПОСОБНОСТ
(270)
В съответствие с точка 34 от насоките предоставянето на помощта трябва да зависи от изпълнението на плана за преструктуриране, който трябва да даде възможност на дружеството да възстанови своята жизнеспособност в рамките на разумен срок. Възстановяването на жизнеспособност означава, че след завършване на неговото преструктуриране дружеството е в състояние да покрие всичките си разходи и да генерира достатъчна възвръщаемост на капиталите, за да може самостоятелно да се конкурира. Продължителността на преструктурирането трябва да е колкото се може по-кратка.
(271)
Комисията първо отбелязва, че в хода на нейното разследване тя е прегледала два плана за преструктуриране, този от 2002 г. и този от 2006 г., които са изготвени от управлението на корабостроителницата и са одобрени от държавата. По отношение и на двата плана Комисията заключи, че Полша не е успяла да демонстрира, че те са достатъчни за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата. Тъй като планът за преструктуриране от 2006 г. заменя плана за преструктуриране от 2002 г., по-долу Комисията ще обясни основанията за своето заключение относно плана за преструктуриране от 2006 г.
(272)
Планираната стратегия за фокусиране върху пазарни ниши, в които корабостроителницата е приела, че разполага с конкурентно предимство и където е счела, че общата конкурентна и пазарна среда е благоприятна, действително изглежда подходяща за SSN. Независимо от това фактът, че почти 70 % от плавателните съдове в книгата за поръчки на корабостроителницата за последващите години са контейнеровози, не показва наличие на основна промяна в ориентацията на корабостроителницата. Няма други свидетелства, например големи изследователски и развойни проекти или дейности по маркетинг, които да подкрепят заключението, че корабостроителницата би била в състояние да осъществи тази стратегия в краткосрочен план. Поради това Комисията не е убедена, че тази пазарна стратегия е била постижима от реалистична гледна точка.
(273)
Планираното ниво на инвестиции в размер на 200 млн. PLN очевидно е било недостатъчно предвид факта, че съоръженията на корабостроителницата са били в лошо състояние и значително обезценени. Макар отчетната стойност на активите през 2006 г. да е била 130 млн. PLN, предвижданото обезценяване за периода 2006-2009 г. е било в размер на 85 млн. PLN. Това показва, че голяма част от инвестициите ще бъдат компенсирани незабавно от обезценяването и действителната модернизация би била ограничена.
(274)
Мнението на Комисията, че обхватът на планираните инвестиции не е достатъчен, беше подкрепено от факта, че в плана за преструктуриране от 2006 г. се приема, че през 2011 г. производителността на SSN би достигнала нивото на средната производителност на ЕС за 2000 г. (а неговата производителност в онзи период е била сравнима със средната на ЕС за 1992 г.), и Комисията счете това за недостатъчно, за да позволи на корабостроителницата да се конкурира на пазара без дългосрочна подкрепа от държавата.
(275)
Комисията изрази съмнения, че планираните увеличения на заплатите от около 5 % годишно биха били достатъчни за мотивиране на работниците да се задържат в корабостроителницата, а същевременно високото ниво на отсъствия от работното място и недостиг на квалифицирани работници - тъй като те са напускали с цел по-високо заплащане в други европейски корабостроителници - са били (и продължават да бъдат) един от основните проблеми на корабостроителницата.
(276)
Прогнозата в плана е, че възвръщаемостта на вложения капитал (ROCE), без да се вземат предвид увеличенията на заплатите, би била средно 19 % годишно в периода 2007-2011 г., което предполагаемо е нивото на възвръщаемост, очаквано от частен инвеститор. При все това, ако се вземат предвид неизбежните увеличения на заплатите, ROCE в същия период би била около 1,45 % годишно, което е много под приемливото ниво за който и да е частен инвеститор.
(277)
Като цяло Комисията отбеляза, че освен физическите инвестиции, които корабостроителницата е идентифицирала, описала подробно, определила количествено, степенувала по приоритети и насрочила, планираните мерки са били формулирали неясно и с общи определения, основно под формата на препоръки за последващи анализи. Поради това Комисията не беше в състояние да оцени въздействието на тези мерки и следователно не беше убедена, че те са разумни и достатъчно широкообхватни, за да решат структурните проблеми на корабостроителницата.
(278)
Въз основа на горепосоченото Комисията счете, че планираното индустриално и организационно преструктуриране не би било достатъчно за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата. Планът не е отивал достатъчно далеч и целевите резултати за 2011 г. не бяха задоволителни. Корабостроителницата очевидно не е разполагала с допълнителен капитал, който да бъде използван за обновяване и подобряване на ефикасността. Комисията изрази съмнения дали корабостроителницата би могла да набере необходимия капитал за широкообхватно преструктуриране на пазара.
(279)
Тези съмнения бяха потвърдени от действителните развития в процеса на приватизация на SSN. Както беше описано по-горе, като мажоритарен собственик на SSN, ARP направи три опита да намери частен инвеститор, готов да поеме корабостроителницата. Нито един от опитите за приватизация (частичната приватизация през 2006 г. или двата опита за продажба на мажоритарен дял в корабостроителницата през 2007 г.) не беше успешен. Комисията отбелязва, че опитите за приватизация са били извършени в период, когато пазарът на корабостроенето се е характеризирал от безпрецедентен растеж и поради това е предлагал оптимални условия за продажбата на корабостроителницата. Отрицателният резултат от процеса на приватизация може да бъде тълкуван единствено като липса на увереност от страна на участниците на пазара в способността на корабостроителницата да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план. Оттеглянето на Amber от процеса на приватизация след задълбочено проучване с полагане на необходимото старание само допълнително демонстрира това (34).
(280)
Комисията отбеляза подновените усилия на полските органи да намерят частен инвеститор за SSN след оттеглянето на Amber. При все това до датата на настоящото решение не се е случило нищо, което да убеди Комисията, че подновените опити за приватизация могат да постигнат положителен резултат в близко бъдеще и в съответствие с насоките.
(281)
По-специално Комисията оцени плана за преструктуриране от юни 2008 г., изготвен от Mostostal, като взе предвид и представянето на плана от страна на Mostostal на срещата на 24 юни 2008 г. Комисията отбелязва, че в много отношения този план е само представяне, което служи като основа за последваща аналитична дейност, която да бъде предприета от инвеститора. Независимо от това в някои отношения той съдържа сериозни недостатъци, които карат Комисията да заключи, че той не успява да демонстрира, че корабостроителницата ще възстанови своята жизнеспособност в рамките на разумен срок.
(282)
По-специално Комисията счита, че не е демонстрирана надеждността на бизнес стратегията по отношение на корабостроителния сектор. Планът не предлага никакви подробности отвъд просто твърдение, че корабостроителницата ще продължи да строи кораби. Не се съдържа анализ на способността на корабостроителницата да строи ро-пакс и многофункционални плавателни съдове (например капацитет за дизайн, умения) или нейната способност да сключва договори за такива кораби в краткосрочен до средносрочен план (например договори с клиенти или с други корабостроителници относно възможности за възлагане на работа на подизпълнители), няма пазарни предвиждания за тези сегменти, които да показват дали очакваното търсене оправдава тази бизнес стратегия и няма предвиждания относно рентабилността на тези сегменти.
(283)
Комисията отбелязва, че Mostostal е признало своята липса на опит в корабостроителния сектор и че действителното му намерение е да намери стратегически партньор, който да управлява корабостроителната дейност на корабостроителницата. Макар че Комисията беше уведомена, че Mostostal действително преговаря с някои потенциални партньори за сътрудничество, такова сътрудничество не беше установено преди изготвянето на плана за преструктуриране, представен на Комисията. Писмото за намерение с Ulstein показва единствено, че страните биха преговаряли дали и какво сътрудничество е възможно. От преработения план за преструктуриране, представен на 7 юли 2008 г., в комбинация с писмото за намерение може да се заключи, че Ulstein е проучвало възможността за използване на производствените съоръжения на SSN, но не като собственик, а като част от договорни отношения. Нито един от тези документи не е показвал, че Ulstein ще сключи партньорство с Mostostal за преструктуриране и управление на корабостроителните операции на SSN. Това води до сериозни съмнения относно приеманите резултати от преструктурирането и финансовите прогнози, най-малкото що се отнася до корабостроенето, и поради това ефективно касае самата концепция за диверсификация на бизнеса.
(284)
Инвестиционната програма, включена в плана и съставена от корабостроителницата, не демонстрира, че предложените инвестиции са необходими за възстановяване на жизнеспособността на корабостроителницата. От друга страна, Комисията отбелязва, че около 60 % от предвидените инвестиции биха служили единствено за поддържане на стойността на дълготрайните активи на корабостроителницата на настоящото ниво. По-същественото е, че в преработения план за преструктуриране, представен на 7 юли 2008 г., се признава, че външен консултант е осъществявал дейност по инвестиционна програма за дейностите по корабостроене, което показва, че инвестиционната програма, предвидена от Mostostal, не може да бъде счетена за надеждна основа за финансовите прогнози на Mostostal или следователно за възстановяване на дългосрочна жизнеспособност. Поради това Комисията счита, че не е получила демонстрация, че предложената инвестиционна програма е била достатъчно широкообхватна, за да възстанови жизнеспособността.
(285)
Комисията също така отбелязва, че някои важни мерки за преструктуриране (организационно преструктуриране, управление на доставки и запаси, преструктуриране на работните места) са описани много общо и планът е бил по-скоро представяне, служещо като основа за последваща аналитична дейност, която да бъде предприета от инвеститора. Макар фактът, че планът идентифицира определени области, в които е необходимо преструктуриране, да се оценява положително, степента на неопределеност не позволява на Комисията да оцени дали мерките за преструктуриране адекватно решават проблемите на корабостроителницата, както и с какви предположения и в рамките на какъв срок биха могли да бъдат извършени те.
(286)
Що се отнася до финансовите прогнози, в плана не се обяснява подробно как различните мерки за преструктуриране, включително инвестиции и разнообразни мерки за намаляване на разходите и свързаните с това подобрения в производителността, биха се отразили на финансовите прогнози. Няма и анализ, който да изпитва чувствителността на тези прогнози към различни рискови фактори, като развитие на пазара, цени, разходи за материали, обменни курсове на чуждестранни валути и заплащания. В отсъствието на подробно описание и обосновка на предположенията в основата на финансовите прогнози Комисията счита, че не са били демонстрирани надеждността на тези прогнози и стабилността на плана за преструктуриране. Това е особено важно, като се има предвид твърдението на самия инвеститор, че финансовите прогнози показват, че рентабилността на инвестицията е гранична.
(287)
Последно, Комисията отбелязва, че инвеститорът е изготвил план за преструктуриране, чието успешно прилагане зависи от допълнителна държавна помощ. Дори с тази допълнителна държавна помощ и намесата на инвеститора възвръщаемостта на капитала в края на периода на преструктуриране би продължавала да е относително ниска, предвид факта, че алтернативните възможности за инвестиции, например правителствените облигации, включват подобна възвръщаемост и по-нисък риск, както признава самият инвеститор.
(288)
Поради това Комисията счита, че не е демонстрирана способността на корабостроителницата да възстанови своята жизнеспособност въз основа на плана за преструктуриране от юни 2008 г., съставен от Mostostal.
(289)
Комисията отбелязва, че макар планът за преструктуриране, представен през септември 2008 г., да е по-развит от този от юни 2008 г., повечето от съмненията на Комисията относно стабилността и надеждността на плана продължават да са в сила.
(290)
Планът не съдържа пълен анализ на пазара за всички планирани дейности на наследниците на SSN. Представено е само ограничено описание на пазара за планираната дейност на SSN Ulstein и SSN Nowa и това описание не показва предвижданото търсене или рентабилността от тази дейност. Не е представен бизнес план по същество за SSN Odra, а планът за преструктуриране единствено посочва, че дружеството може да строи определени видове плавателни съдове, без да предоставя достатъчна обосновка.
(291)
Комисията отбелязва, че SSN Odra, за което се очаква да продължи корабостроителната дейност на SSN, би се притежавало изцяло от Mostostal, което няма опит в корабостроителния сектор. Ulstein, чието участие в проекта за преструктуриране е трябвало да осигури необходимото ноу-хау и опит в корабостроителния сектор, не възнамерява да осъществи никакво финансово участие в SSN Odra.
(292)
Що се отнася до SSN Wspólna, Комисията отбелязва, че в съответствие с плана приблизително 40 % от неговия капацитет ще бъде използван или от дружество, което ще бъде закрито (SSN Nowa), или от дружество, което няма бизнес план (SSN Odra). В допълнение се приема, че оставащият капацитет на SSN Wspólna (9-17 хиляди тона стомана, т.е. 12-23 % от неговия капацитет) ще се използва за възлагане на дейности на други дружества, но целевият пазар, търсенето и нивото на рентабилност, което може да бъде постигнато, не са били анализирани.
(293)
Поради това Комисията счита, че планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. отново не успява да демонстрира надеждността на бизнес стратегията, особено по отношение на корабостроителния сектор.
(294)
Що се отнася до планираното преструктуриране на активи, Комисията отбелязва, че планът не представя никакъв анализ на инвестиционните нужди на корабостроителницата, нито обосновка за инвестиционната програма. Комисията счита, че планираните инвестиции в размер на […] млн. PLN за прехвърляне на някои производствени активи с цел освобождаване на земя са инвестиции за замяна, а не действителна модернизация на активи.
(295)
Поради това разходите за планираната модернизация са в размер само на 104 млн. PLN и инвестицията за модернизация би била осъществена в SSN Mostostal, SSN Ulstein и SSN Wspólna. В SSN Odra, за която се предполага да генерира почти 50 % от доходите на всички дружества, които наследяват SSN в бъдеще, няма да бъдат извършвани никакви инвестиции и няма да има дълготрайни активи. Комисията отбелязва, че планът, представен от Mostostal през юни 2008 г., е предвиждал инвестиции в размер на 264 млн. PLN. Тъй като не е представена обосновка за такова намаление на инвестиционната програма (с 40 % в сравнение с плана от юни) и няма анализ на инвестиционните нужди на дружествата, Комисията счита, че не е получила демонстрация, че планираната инвестиционна програма е достатъчна за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на операциите.
(296)
Не са описани очакваните резултати от мерките за преструктуриране и планът не обяснява кога изпълнението на тези мерки ще доведе до резултати и ще окаже въздействие върху финансовото изпълнение на дружествата. Освен това в плана не са описани предположенията за финансовите прогнози по отношение на предвидените приходи и разходи. Тези фактори водят до съмнения относно надеждността на прогнозите. В допълнение, анализът на чувствителността показва, че SSN Mostostal, и най-вече SSN Odra биха останали много уязвими към променящи се пазарни условия. Обезценяване на американския долар с 10 % би довело намаляване на натрупания приход от 40 % за SSN Mostostal и 83 % за SSN Odra в периода 2009-2012 г. (макар че анализът за SSN Odra не взема предвид политиката на хеджиране). Освен това в плана се приема, че увеличение от 10 % на цените на стоманата би довело до спад в натрупания приход от 40 % за SSN Mostostal и 50 % за SSN Odra. Следователно Комисията заключава, че планът не е демонстрирал, че след изпълнението на разумна политика за хеджиране чувствителността на дружествата към промени в обменните курсове или цените на стоманата биха били на приемливо ниво.
(297)
Що се отнася до планираната възвръщаемост от продажбите, тъй като планът не описва на каква основа се изчисляват предвижданите резултати от продажби (от гледна точка на оперативни разходи, цени на плавателни съдове, рентабилност на бизнеса за производство на стомана и др.), Комисията трябва да заключи, че не е получила демонстрация, че предвижданите резултати се основават на реалистични предположения. Освен това предвижданата възвръщаемост от продажбите за SSN Wspólna и SSN Biuro Projektowe е маргинална, както се признава в плана за преструктуриране. Комисията не счита, че толкова ниско ниво на възвръщаемост би било достатъчно, за да могат тези дружества да бъдат конкурентни на пазара без държавна подкрепа. Макар в плана да се твърди, че SSN Wspólna и SSN Biuro Projektowe трябва единствено да предоставят услуги за другите дружества, което предполагаемо обосновава ниската предвиждана възвръщаемост от продажбите, Комисията отбелязва, че за тях се предполага да бъдат независими дружества и техните слаби предвиждани резултати водят до съмнения за дългосрочната жизнеспособност на целия проект.
(298)
Поради това Комисията заключава, че надеждността на финансовите прогнози е съмнителна и предвижданите резултати остават много чувствителни към променящите се пазарни условия. Съответно Комисията счита, че не е демонстрирана стабилността на плана.
(299)
Въз основа на горепосоченото Комисията счита, че не е била демонстрирана способността на корабостроителницата да възстанови своята жизнеспособност въз основа на плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г. Освен това Комисията отбелязва, че Ulstein се е оттеглило от процеса на приватизация на SSN, което означава, че планът за преструктуриране от 12 септември не може да бъде изпълнен в съответствие с условията, приети в плана. Във всеки случай оценката по-горе показва, че дори ако Ulstein участваше в проекта или ако Mostostal е възнамерявало самостоятелно да изпълни плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г. (както е обявено в неговото писмо от 22 септември 2008 г.), този план не би могъл да се счита за достатъчен.
(300)
Неуспехът от опитите за приватизация означава, че корабостроителницата не е в състояние да получи достатъчно капитал при пазарни условия, за да изпълни плана за преструктуриране от 2006 г. и още по-малко да изпълни необходимата широкообхватна стратегия за преструктуриране, която би гарантирала дългосрочна жизнеспособност на корабостроителницата без необходимост от продължителна държавна подкрепа. Той също така означава, че SSN няма да е в състояние да получи необходимото ръководно и пазарно ноу-хау за своето преструктуриране.
(301)
В отсъствието на реалистичен и широкообхватен план за преструктуриране Комисията заключава, че помощта, предоставена на SSN и описана в част 2.7 по-горе, е чисто оперативна помощ, а не помощ за преструктуриране, която да е съвместима с общия пазар.
3.3.3. ПОМОЩ, ОГРАНИЧЕНА ДО МИНИМУМА
(302)
В съответствие с точка 43 от насоките размерът на помощта трябва да бъде сведен до абсолютния минимум на разходите за преструктуриране, необходими за осъществяване на преструктурирането. От получателя се очаква да направи съществен принос към финансирането на преструктурирането от собствените си ресурси или от външно финансиране при пазарни условия. Такъв принос е, от една страна, знак, че пазарът вярва в осъществимостта на възстановяването на жизнеспособност и, от друга страна, е начин да се гарантира, че държавната помощ е сведена до минимума. При големи предприятия като SSN този принос следва да бъде поне 50 % от разходите за преструктуриране.
(303)
Първо, от описанието на положението на SSN по-горе следва, че корабостроителницата на практика не е била в състояние да привлече никакво външно финансиране за своето преструктуриране.
(304)
Що се отнася до собствения принос, в съответствие с плана за преструктуриране от 2006 г. разходите за преструктуриране, включително оперативните разходи, биха били 11 500 млн. PLN, а предложеният собствен принос би бил 3 600 млн. PLN, т.e. 30 %. Ако оперативните разходи се изключат от разходите и финансирането, разходите за преструктуриране биха били в размер на 374,7 млн. PLN, а собственият принос би бил 190 млн. PLN.
(305)
Комисията има съмнения дали очакването да се получат 190 млн. PLN на пазара е било реалистично. Няма свидетелства в онзи период, че SSN би могло да събере този капитал на пазара. Поради това предложеният принос не би могъл да се счита за действителен и реален, както се изисква от насоките. В действителност, няколкото неуспешни опита от страна на KPS и ARP първо да привлекат миноритарни акционери, а после да продадат 100 % от акциите на корабостроителницата, демонстрираха, че пазарът не е заинтересуван да инвестира в SSN.
(306)
Що се отнася до финансирането на операции, в плана за преструктуриране от 2006 г. се приема, че производството ще бъде финансирано чрез търговски заеми и авансови плащания от собственици на кораби, които не са гарантирани от KUKE, чиято обща стойност за целия период на преструктуриране от 2002 до 2009 г. е трябвало да бъде 3 200 млн. PLN, в сравнение с 4 200 млн. PLN, финансирани благодарение на гаранции от KUKE. Отново няма свидетелство в онзи период, че SSN би било в състояние да получи такова финансиране на пазара. Поради това предложеният принос под формата на търговски заеми и гаранции не би могъл да се счита за действителен и реален, както се изисква от насоките. В действителност Комисията отбелязва, че към днешна дата корабостроителницата не е била в състояние да получи финансиране за своите операции на пазара без държавна подкрепа.
(307)
Освен това в плана за преструктуриране от 2006 г. се твърди, че допълнителни плащания в размер на 628,7 млн. PLN от собственици на кораби след предоговарянето на договорите следва да се считат за собствен принос. Някои договори действително са били предоговорени. Комисията изтъква, че според насоките собственият принос следва да бъде знак, че пазарите вярват в осъществимостта на възстановяване на жизнеспособността. Фактът, че собствениците на кораби, изправени пред риска договорените плавателни съдове да не бъдат доставени и с оглед на външни фактори (като увеличение на цените на стоманата), желаят да увеличат цената на договорените плавателни съдове, не демонстрира тяхната увереност в способността на корабостроителницата да стане жизнеспособна и конкурентоспособна в дългосрочен план. Освен това собствениците на кораби не са се съгласили да извършват допълнителни плащания за покриване на разходите за преструктуриране, а само (и само до определена степен) за покриване на производствените разходи за договорените плавателни съдове. Поради това Комисията не може да приеме допълнителните плащания от собствениците на кораби като собствен принос по смисъла на насоките.
(308)
Планът за преструктуриране от юни 2008 г. не постигна съществени подобрения в това отношение. Макар инвеститорът да се ангажира да влее 149,5 млн. PLN, които да бъдат използвани за частично финансиране на инвестиционната програма, той също така поиска допълнителна капиталова инжекция от държавата в размер на общо 588 млн. PLN и заем в размер на 68 млн. PLN от ARP. Инвеститорът също така поиска допълнителни гаранции от KUKE, за да финансира оборотния капитал.
(309)
Разходите за преструктуриране, които биха могли да се идентифицират въз основа на ограничената информация, съдържаща се в плана за преструктуриране от юни 2008 г., отговарят най-малко на предвижданата сума, необходима за покриване на очакваните загуби по настоящи договори за корабостроене за периода 2008-2009 г. (588 млн. PLN) и за инвестиционните нужди, предвиждани за периода 2008-2012 г. (264 млн. PLN).
(310)
Повечето от тези разходи е трябвало да бъдат покрити с държавна помощ. На практика единственият предвиждан собствен принос от инвеститора е бил капиталова инжекция в размер на 149,5 млн. PLN, което отговаря на 17 % от разходите за преструктуриране, посочени по-горе. В съответствие с установената практика (35) Комисията счита, че бъдещ паричен поток не може да се счита за собствен принос по смисъла на насоките, защото не представлява действителен и реален принос на дружеството или неговите акционери за покриване на разходите за преструктуриране. В допълнение Комисията трябва да вземе предвид целия период на преструктуриране, който е започнал през 2002 г. Предвид значителната държавна помощ, от която се е възползвала корабостроителницата в този период, собственият принос става още по-неясен, що се касае до общите разходи за преструктуриране. Поради това е очевидно, че собственият принос е далеч от прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискван от насоките.
(311)
Планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. отново не успява да подобри планираното ниво на собствения принос към разходите за преструктуриране.
(312)
Планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. предоставя по-подробна информация относно планираните разходи за преструктуриране и източници на финансиране. Планираните разходи за преструктуриране се състоят от инвестиционни разходи (104 млн. PLN), разходите за прехвърляне на производствени активи към друга част от корабостроителницата (50 млн. PLN), преструктуриране на работни места (53,4 млн. PLN), покриване на бъдещи загуби по настоящи договори (840 млн. PLN) и покриване на натрупаните задължения на корабостроителницата към ARP и KPS (197,5 млн. PLN) (36).
(313)
Общо разходите за преструктуриране са в размер на 1,354 млрд. PLN.
(314)
В допълнение, планът третира изискванията за оборотен капитал в размер на 227,6 млн. PLN като част от разходите за преструктуриране. Комисията счита, че изискванията за оборотен капитал са част от нормалната дейност на всяко дружество, а не разход за преструктуриране и поради това тяхното финансиране следва да се оценява отделно.
(315)
Що се отнася до собствения принос, в плана се предвиждат следните категории: допълнителни плащания от собственици на кораби след предоговаряне на договорите (376 млн. PLN), капиталови инжекции от инвеститори (242 млн. PLN), приходи от продажбата на активи (118 млн. PLN) и финансиране на оборотен капитал (заем и търговски кредит от Mostostal в размер на 170 млн. PLN).
(316)
Що се отнася до изискванията за финансиране на оборотен капитал, Комисията счита, че поради дългите производствени цикли и високата стойност на крайните продукти в корабостроителния сектор финансирането на оборотния капитал е специфичен проблем. При корабостроенето оборотният капитал до голяма степен се получава от външни източници. Част от оборотния капитал се получава от авансови плащания от собственици на кораби, обикновено срещу гаранция, която в Полша най-често се предоставя от KUKE. Тъй като авансовите плащания обикновено не превишават 80 % от продажната цена, корабостроителниците могат да прибегнат към краткосрочно финансиране или търговски кредити от техните доставчици. Поради това Комисията счита, че поради специфичната ситуация в корабостроителния сектор изискванията за оборотен капитал се нуждаят от структурирано решение и не са част от еднократни разходи за преструктуриране. Следователно Комисията счита, че заемите за оборотен капитал в корабостроителния сектор не могат да се считат за собствен принос, защото те служат за финансиране на текущи операции, а не за разходи за преструктуриране.
(317)
Както беше обяснено по-горе, Комисията счита, че допълнителните плащания от собственици на кораби след предоговаряне на договорите за увеличаване на продажната цена не могат да се считат за собствен принос по смисъла на насоките.
(318)
Що се отнася до планираните приходи от продажбата на излишни активи, оценени на стойност 118 млн. PLN, Комисията счита, че не е било демонстрирано, че този източник на финансиране може да се разглежда като действителен и реален.
(319)
Първо, в съответствие с проекта на споразумение за приватизация между ARP и KPS (настоящите собственици на SSN) и Mostostal, горепосочените активи е трябвало да бъдат продадени от Mostostal на дружество, избрано от ARP и KPS, за не по-малко от 118 млн. PLN. Това предположение дава основание за опасения, тъй като изглежда се равнява на държавна гаранция по отношение на минимални постъпления от продажбата на тези активи на купувач, избран от държавата. Поради това Комисията се съмнява, че тази потенциална продажба е независима от държавна помощ.
(320)
Второ, оценката на земята е основана на сравнение с продажби на недвижимо имущество в привлекателни области в района на Шчечин, които следва да бъдат използвани за строителство на апартаменти и предлагане на услуги, а не като индустриална област. От тази оценка е видно, че цените на земята, продавана за индустриални цели, може да бъде до 10 пъти по-ниска от сумите, приети в оценката. В допълнение оценката приема, че преди продажбата всички съществуващи сгради и инсталации ще бъдат разрушени и земята ще бъде почистена и подготвена. Оценката признава, че тази подготовка ще представлява някакъв разход. Не е дадена прогноза за тези разходи и планът за преструктуриране не включва никаква информация в това отношение (37).
(321)
Трето, Комисията изразява съмнения дали стойността на тези активи е правилно отразена в счетоводния баланс на SSN и впоследствие дали правилно е отразена в цената, която Mostostal би платило за SSN. Комисията отбелязва, че в съответствие със счетоводния баланс на SSN общата стойност на дълготрайните активи на корабостроителницата в края на 2007 г. е била […] млн. PLN. При все това, в плана се предвижда корабостроителницата да продаде своите производствени активи на новите дружества (SSN Ulstein, SSN Mostostal и SSN Wspólna) на тяхната номинална стойност за […] млн. PLN и да продаде излишните активи на трети страни при прогнозна пазарна стойност от […] млн. PLN. Това показва, че или отчетната стойност на активите се подценява, или че предвижданите приходи от тяхната продажба се надценява.
(322)
Последно, в края на 2007 г. нетната стойност на активите на SSN е била […] млн. PLN. Впоследствие ARP и KPS са извършили суап за дълг срещу капитал на стойност 131,5 млн. PLN и се планира нова капиталова инжекция в размер на 434 млн. PLN. От друга страна, предвижданите загуби по съществуващи договори са 465 млн. PLN. При баланса се оказва, че, ако всички други фактори останат непроменени, при придобиването на SSN Mostostal би поело активи с нетна стойност от […] млн. PLN на практика безплатно. Всички приходи от продажбата на активи се предполага да се използват от корабостроителницата (т.e. SSN Nowa) с цел преструктуриране (например за преструктуриране на работните места) и като оборотен капитал за завършване на плавателните съдове в настоящата книга с поръчки. Следователно Комисията заключава, че изглежда на корабостроителницата се предоставя допълнителна държавна помощ в контекста на нейната приватизация под формата на прехвърляне на активи под тяхната пазарна стойност (38). Чрез намаляване на продажната цена на акциите в замяна на ангажимент от страна на купувача да предприеме мерки за преструктуриране, държавата непряко финансира тези мерки. Впоследствие Комисията не може да приеме, че продажбата на активи, придобити от инвеститора под тяхната пазарна стойност, може да се счита за собствен принос (39).
(323)
Поради горепосочените причини Комисията счита, че не е получила демонстрация, че планираните приходи от продажбата на излишни активи на стойност 118 млн. PLN могат да се считат за действителен и реален източник на финансиране на разходи за преструктуриране.
(324)
Що се отнася до планираните капиталови инжекции от частни инвеститори, Комисията счита, че не е било демонстрирано, че те могат изцяло да се разглеждат като действителни и реални.
(325)
Първо, планът за преструктуриране предвижда, че общият финансов принос от Ulstein ще бъде 114,9 млн. PLN. При все това, в съответствие с предварителното споразумение за сътрудничество между Mostostal и Ulstein, което беше представено на Комисията - неподписано - на 5 септември, Ulstein се ангажира да увеличи капитала в SSN Ulstein с до 52,5 млн. PLN (а не с 67,3 млн. PLN, както е предвидено в плана), в SSN Wspólna с до 44,65 млн. PLN (докато планът предвижда участие на Ulstein в размер на 47,5 млн. PLN) и в SSN Biuro Projektowe с до 0,85 млн. PLN (планът предвижда 0,1 млн. PLN). По този начин целият принос, който Ulstein се ангажира да предостави в споразумението, е в размер на 98 млн. PLN, т.e. с 16,9 млн. PLN по-малко от предвижданото в плана за преструктуриране.
(326)
Второ, макар че в плана за преструктуриране се приема, че инвеститорите ще внесат свой собствен капитал в корабостроителницата, в него също така се признава възможността, че може да е необходимо Ulstein да получи финансиране на пазара. Не е представено доказателство, което да показва, че Ulstein ще бъде в състояние да гарантира такова финансиране, което поради това не може да се счита за действително и реално. Освен това на срещата на 10 септември 2008 г. представители на Ulstein обясниха, че Ulstein планира да предостави капитал в размер на общо 98 млн. PLN (т.e. в съответствие със споразумението за сътрудничество, описано по-горе), от които само 30 млн. PLN ще представляват капиталова инжекция. Останалата част ще трябва да бъде получена на пазара. Ulstein обясни, че ако не е в състояние да получи такова финансиране на пазара, то няма да прави капиталови инжекции (40). Нищо от това не е отразено в плана, в който се заявява единствено, че дали Ulstein финансира проекта от собствени ресурси или от външен заем „не променя принципите и резултатите от оперативната дейност на дружеството, нито нивото на собствения принос на инвеститорите“.
(327)
Въз основа на горепосоченото Комисията заключава, че не е получила достатъчни гаранции относно сумата, която Ulstein желае да инвестира, и относно неговата готовност да инвестира от собствени ресурси в случай на неуспех да получи външно финансиране. Поради това Комисията заключава, че от планираното увеличение на капитала в размер на 242 млн. PLN само 157,2 млн. PLN могат да се считат за действителни и реални. Освен това оттеглянето на Ulstein от процеса на приватизация, обявено в неговото писмо от 22 септември, и информацията, че Mostostal може самостоятелно да изпълни плана за преструктуриране от 12 септември, прави предвиденото в плана финансиране още по-несигурно.
(328)
В заключение, дори ако се отчетат единствено разходите за преструктуриране, които инвеститорът ще трябва да поеме (1,354 млрд. PLN), собственият принос, който е действителен и реален и независим от държавна помощ (157,1 млн. PLN), е само 12 %. Освен това Комисията трябва да вземе предвид целия период на преструктуриране, започнал през 2002 г. Предвид значителната държавна помощ, от която се е възползвала корабостроителницата през този период, собственият принос във връзка с общите разходи за преструктуриране е още по-неясен. Поради това е очевидно, че собственият принос дори не е близо до прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискван от насоките.
(329)
Комисията отбелязва, че след оттеглянето на Ulstein от приватизацията и преструктурирането на SSN, в своето писмо от 25 септември 2008 г. Mostostal приложи писмо от водеща банка в Казахстан, BTA, относно потенциалния интерес на банката в проекта за SSN. В това писмо банката заяви, че би била готова да предостави финансиране в размер на 100 млн. USD за проекта за SSN и поиска от Mostostal да ѝ изпрати плана за преструктуриране, когато бъде одобрен от Европейската комисия. Комисията отбелязва, че писмото е с дата 26 юни 2008 г. и поради това не може да посочва плана за преструктуриране от септември 2008 г., а трябва да се позовава на плана от юни, който вече не е валиден. Поради това Комисията счита, че такова писмо не може да се счита за доказателство за действително и реално финансиране за плана от септември 2008 г. Във всеки случай, дори ако това финансиране бъде счетено за действително и реално и ако се анализират дори само планираните разходи за преструктуриране, собственият принос би бил не повече от 17 % от разходите за преструктуриране (41), т.e. значително по-малко от изискваното от насоките.
(330)
Въз основа на горепосоченото Комисията отбелязва, че в действителност корабостроителницата не е получила никакъв собствен принос на практика по смисъла на насоките и че във всеки случай собственият принос не е съществен. В допълнение планът за преструктуриране, представен от Mostostal, не гарантира достатъчно ниво на собствен принос. Тъй като собственият принос следва да оказва ефект на поддържане на държавната помощ до минимума, при отсъствието на такъв собствен принос Комисията трябва да заключи, че изискването помощта да е сведена до необходимия минимум не е изпълнено. Напротив, планът за преструктуриране на Mostostal се основава на предположението, че ще бъде предоставена допълнителна държавна помощ и самото дружество заявява, че изпълнението на плана зависи от тази допълнителна държавна помощ.
(331)
Въз основа на горепосоченото Комисията заключава, че изискването помощта да бъде ограничена до минимума и да бъде придружена от действителен принос, независим от държавна помощ, не е изпълнено.
3.3.4. ИЗБЯГВАНЕ НА НЕНУЖНО НАРУШАВАНЕ НА КОНКУРЕНЦИЯТА
(332)
Комисията припомня предварителното си споразумение с Полша относно закриването на хелинга Wulkan 1. При все това, в контекста на последващите развития след това споразумение и в контекста на горепосочените заключения по първите две условия на насоките, оценката дали предложените от Полша мерки за компенсация са били достатъчни не е нужна на този етап.
3.3.5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(333)
Комисията заключава, че държавната помощ в полза на SSN, за която е уведомена, не може да бъде обявена за съвместима с общия пазар и трябва да бъде възстановена.
4. ИЗПЪЛНЕНИЕ
(334)
Елементът на помощ, съдържащ се в предоставените на SSN мерки и описан в съображения от 187 до 201 в настоящото решение, трябва да бъде възстановен. Като цяло елементът на помощ, който трябва да бъде възстановен, т.е. предимството, предоставено на получателя на помощта, е равен на разликата в условията, които получателят би получил на пазара, и условията, при които мярката е била предоставена.
(335)
Референтните и сконтови лихвени проценти, обявени от Комисията, се прилагат по подразбиране относно пазарната стойност, по-специално за да се оцени предоставянето на средства, равностойни на помощ, особено когато те са отпуснати на няколко транша, както и да се изчисли елементът на помощ при схеми на лихвени субсидии (42). При дружества в затруднено положение като SSN Комисията счита, че референтната ставка следва да бъде увеличена с поне 400 базисни точки с цел отразяване на високия риск на транзакцията и с допълнителни 200 базисни точки поради липсата на обезпечение или недостатъчно обезпечение, предложено от получателя. Както беше обяснено по-горе, стойността на обезпечението, предоставено от корабостроителницата, е съмнително с оглед на съотношението на активите и пасивите на корабостроителницата. При дружества в затруднено положение, когато дружеството не може да получи никакво финансиране на пазара, елементът на помощ може да се равнява на до 100 % от номиналната стойност на получените средства (43).
(336)
Комисията счита, че в анализирания период, когато SSN е получавало помощта, описана в съображения от 187 от 201, то е изпитвало сериозни финансови затруднения (както е описано в съображения от 45 до 57) и не е било в състояние да получи никакво финансиране на пазара. Корабостроителницата е продължила да генерира загуби и в анализирания период тя на практика не е получила никакво финансиране на пазара. При тези обстоятелства никой оператор в условията на пазарна икономика няма да желае да предостави на корабостроителницата каквото и да е финансиране предвид свързания с това висок риск. Впоследствие Комисията счита, че никоя банка не би се съгласила да предостави заем на корабостроителницата, дори при високи лихвени проценти, и никоя банка не би се съгласила да предостави гаранция, дори в замяна на висока премия за гаранция.
(337)
Тъй като SSN не би получило заем или гаранция от пазара, всеки заем или гаранция, предоставени на корабостроителницата в анализирания период, автоматично представлява държавна помощ. Следователно всички гаранции, които все още са в действие, трябва да бъдат спрени незабавно и всички заеми незабавно да бъдат погасени.
(338)
При все това погасяването на каквито и да било заеми, предоставени на корабостроителницата, не е достатъчно за възстановяването на първоначалното положение, тъй като до датата на погасяване корабостроителницата е имала на свое разположение финансиране, което не би получила от пазара при нормални условия. Поради това, за да се възстанови първоначалното положение, това предимство, чийто размер може да бъде определен само приблизително чрез използване на лихвения процент за високорисков заем, също следва да бъде възстановено. Следователно за периода от датата, на която заемът е бил предоставен на корабостроителницата, до датата, на която корабостроителницата го върне, Комисията трябва да нареди възстановяването на разликата между лихвения процент, действително платен от SSN, и лихвения процент, който теоретично е адекватен за заем с много висок риск. За да се определи последният лихвен процент, Комисията отбелязва, че известието на Комисията относно метода за определяне на референтната ставка и размера на сконтовия процент посочва, че рисковата премия може да бъде с повече от 400 базисни точки над референтната ставка „ако няма частни банки, които да отпуснат съответните кредити“, каквато е ситуацията в този случай. В няколко решения Комисията заключи, че премия от 600 базисни точки над референтната ставка е адекватният минимум, който отразява високорисковата ситуация (44). Комисията счита, че това представлява минимумът за заемите в настоящия случай.
(339)
Що се отнася до гаранциите, Комисията ще използва същия подход: за периода от датата, на която е била предоставена гаранцията, до датата на нейното прекратяване Комисията трябва да нареди възстановяването на паричната равностойност на помощта, съдържаща се в гаранцията.
(340)
Що се отнася до гаранциите, Комисията счита, че, както беше обяснено в Известие на Комисията за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за създаване на Европейската общност по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (45), паричната равностойност на помощта се равнява или на процента от субсидията, постигната благодарения на гаранцията (когато гаранцията покрива заем, предоставен при лихвен процент, по-нисък от пазарния), или на рисковия фактор върху гарантираната сума минус премиите, платени от получателя.
(341)
При все това, в случай на гаранции по авансови плащания, Комисията отбелязва, че авансовите плащания, гарантирани от KUKE, представляват аспект от договор за продажба, а не договор за заем и върху авансовите плащания не е начислена лихва. Поради това Комисията счита, че за да се изчисли елементът на помощ, предоставен на получателя, следва да се направи сравнение между премиите, плащани от корабостроителницата, и тези, които нормално биха се изисквали на пазара. Комисията счита, че премиите, начислени по независимата от държавна помощ схема, съгласно която KUKE изпълнява своята програма за експортни застраховки, гарантирани от Държавния трезор, одобрена с решение на Комисията от 18 юли 2007 г., биха могли да служат като референтни премии за горепосоченото изчисление. Отново, тези премии би трябвало да се увеличат с поне 400 базисни точки, за да се отрази фактът, че корабостроителницата не е имала право да получава гаранции по тази схема. По този начин предоставянето на гаранции на корабостроителницата е водело до значително по-висок риск.
(342)
Както беше обяснено по-горе, тъй като корабостроителницата не би била в състояние да получи никакви гаранции на пазара поради своето несигурно финансово положение, гаранциите от KUKE трябва да бъдат прекратени незабавно, за да се сложи край на нарушаването на конкуренцията, породено от помощта.
(343)
Продължителното несъбиране на дългове от страна на публичните органи също представлява държавна помощ и трябва да бъде взето предвид (46). Това е подобно на револвиращ заем, предоставен при преференциални условия, и поради това помощта отговаря на разликата между лихвата, която би била начислена от пазара (за дружество с подобен рейтинг в подобно финансово и икономическо положение и с подобно обезпечение), и лихвата, начислена от предоставящия орган.
(344)
Комисията счита, че с оглед на продължителното несигурно финансово положение на корабостроителницата, кредитор в условията на пазарна икономика би събрал своите вземания веднага щом те станат дължими. Поради това фактът, че полските органи не са предприели незабавни мерки за събиране, представлява предоставяне на помощ и следователно датата на матуритет на всяко задължение би била датата, на която помощта е била предоставена. Елементът на помощ би се равнявал на разликата между лихвата, която би била начислена на пазара (за дружество с подобен рейтинг в подобно финансово и икономическо положение и с подобно обезпечение), и лихвата, начислена от органите.
(345)
Тъй като всеки оператор в условията на пазарна икономика би изискал незабавно изплащане на дълговете от страна на корабостроителницата, трябва да се изплати не само елементът на помощ, произтичащ от недостатъчната лихва, но незабавно трябва да се изплатят и натрупаните задължения.
(346)
Комисията отбелязва, че капиталовите инжекции от страна на държавата или контролирани от държавата предприятия, като ARP и KPS, в дружества в затруднено положение, при които не може да се очаква възвръщаемост по време на вливането, се считат за безвъзмездни субсидии (47). За да се отстрани нарушението на конкуренцията, породено от капиталовата инжекция, корабостроителницата трябва да изплати пълната сума на влетия капитал.
(347)
В писмо от 3 ноември 2008 г. Полша се ангажира да изпълни настоящото решение, като продаде активите на корабостроителницата на пазарни цени чрез открита, прозрачна, безусловна и недискриминационна тръжна процедура (проведена в съответствие със специфичните условия, изложени за първи път в писмото на Комисията от 27 октомври 2008 г.), и да закрие SSN. Всички искове за възстановяване на държавна помощ в съответствие с настоящото решение трябва да бъдат незабавно регистрирани от Полша в рамките на процедурата по ликвидация на SSN. С писмо от 6 ноември 2008 г. Комисията уведоми Полша, че ако тези условия бъдат спазени, продажбата на активите няма да включва нова помощ за купувача (купувачите) на активите на корабостроителницата и активите могат да се прехвърлят на купувача (купувачите) без каквито и да било задължения във връзка с възстановяването на неправомерна и несъвместима държавна помощ, предоставена на корабостроителницата в миналото, в съответствие с изискването да няма икономическа връзка между получателите на помощта и дейността на купувачите (48). Комисията ще следи отблизо дали условията, изложени в писмото на Комисията от 27 октомври 2008 г. и приети от полските органи, се спазват, за да оцени дали настоящото решение се изпълнява правилно.
(348)
Тези условия, с които Полша изрично се ангажира, са, както следва.
(349)
Активите (без пасивите) ще бъдат приватизирани чрез открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура. SSN, с всички оставащи активи и пасиви, ще бъде закрито.
(350)
Активите трябва да се продадат на пазарна цена (на участника, предложил най-високата цена). Активите трябва да се обявят за продажба отделно или на голям брой от малки пакети, определени по такъв начин, че да се увеличат до максимум постъпленията от продажбата. Такива пакети не трябва да се състоят от организирани части от предприятие или бизнес. При все това такова определяне на пакетите не е с цел да възпрепятства потенциалните купувачи да представят съвместна оферта за няколко актива/пакета.
(351)
Търгът трябва да бъде недискриминационен, което означава, че той трябва да гарантира, че продажбата е открита за всички категории потенциални купувачи без никаква дискриминация във връзка с целта на тяхната инвестиция.
(352)
Към търга не трябва да се поставят никакви условия (например запазване на заетост или дейност или поемане на съществуващи договори). Единственият критерий за избора на успешната оферта следва да бъде увеличаване до максимум на приходите в полза на кредиторите на корабостроителницата.
(353)
Държавните и частните кредитори на корабостроителницата, включително клиентите на корабостроителницата, следва да запазят същото подреждане и права по отношение на постъпленията от продажбата на активи, каквито биха имали при процедура по обявяване в несъстоятелност.
(354)
Не може да се предоставя нова държавна помощ в контекста на продажбата, независимо дали под формата на отписване или финансирано от държавата погасяване на публичноправни задължения, или частни кредитори, капиталови инжекции, заеми, гаранции или други мерки. Всякакви нови публични задължения, натрупани в този период, който е строго необходим за приключване на процедурата по продажбата, следва да бъдат възстановени от ликвидационните активи.
(355)
Продажбата трябва да бъде проведена от независим администратор, с права и задължения, подобни на тези на синдик. Трябва да бъде създадена структура, която позволява на кредиторите да осъществяват ефективен надзор на продажбата и да гарантира, че тя се провежда при пазарни условия и че се зачитат тяхното подреждане и права по отношение на постъпленията от продажбите. В допълнение Полша и Комисията ще назначат съвместно контролиращ управител със специалната задача да съдейства на Комисията при удостоверяване, че процесът на продажба и възстановяване на помощта се провежда в пълно съответствие с изискванията, посочени по-горе. За тази цел контролиращият управител ще представя редовни и подробни доклади на Комисията за всеки етап от процедурата.
(356)
Полша заяви, че трябва да предприеме законодателно действие, за да изпълни настоящото решение. Комисията признава, че поради това е осигурен по-дълъг период за изпълнение от обичайно определения период, с оглед също така на броя индивидуални мерки за държавна помощ, които настоящото решение касае, и техните различни форми и продължителност. Поради това Комисията отправя искане към Полша да изпълни настоящото решение в рамките на седем месеца от датата на уведомление за настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, описана в съображения 187-201, която е била неправомерно предоставена на SSN от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, е несъвместима с общия пазар.
Освен това всички гаранции по авансови плащания, предоставени на SSN от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО от 1 юли 2007 г. до датата на настоящото решение, са несъвместими с общия пазар.
Член 2
Що се отнася до заемите, получени от различни публични органи, описани в съображения 187-201, Полша възстановява помощ, равна на разликата, за периода между предоставянето и възстановяването на заема, между лихвения процент, действително платен от SSN, и лихвения процент, при който получателят би могъл да получи заема на пазара. В допълнение, ако някой от заемите не е бил погасен към момента на приемане на настоящото решение, той трябва незабавно да бъде възстановен.
Член 3
По отношение на гаранциите по авансови плащания, предоставени от KUKE, описани в съображения 187-201, Полша възстановява помощ, равна на разликата, за периода между предоставянето и изтичането на гаранцията, между премията за гаранция, платена от получателя, и премията за гаранция, при която получателят би могъл да получи гаранцията на пазара. В допълнение, ако някоя от тези гаранции е активна към момента на приемане на настоящото решение, тя трябва незабавно да бъде прекратена.
Член 4
Член 3 също така се прилага, mutatis mutandis, към всякакви гаранции по авансови плащания, предоставени на SSN от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО от 1 юли 2007 г. до момента на приемане на настоящото решение.
Член 5
По отношение на несъбраните задължения към различни публични органи, описани в съображения от 187 до 201, Полша възстановява помощ, равна на разликата, за периода между предоставянето на помощта и погасяването на публичното задължение, между лихвения процент, действително платен от SSN, и лихвения процент, при който получателят би могъл да получи отлагане на матуритета на неговите задължения от кредитор в условията на пазарна икономика. В допълнение, всякакви неизплатени публични задължения незабавно се погасяват.
Член 6
По отношение на капиталовите инжекции от различни публични органи, описани в съображения 187-201, Полша възстановява помощ, равна на пълната сума на влетия капитал.
Член 7
1. Полша възстановява помощта от получателя, както е описано в членове 2-6. Помощта се възстановява в съответствие с насоките, разяснени в съображения 334-347.
2. Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на SSN, до датата на действителното им възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (49) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004 г. (50)
4. Полша анулира всички останали изплащания на помощта, посочена в член 1, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 8
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Полша гарантира изпълнението на настоящото решение в срок седем месеца след датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 9
1. В срок два месеца от датата на уведомяване за настоящото решение Полша предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която следва да се възстанови от получателя;
б)
подробно описание на предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта;
г)
доказателство, че всички активни гаранции по авансови плащания са били прекратени.
2. Полша уведомява Комисията относно последващи национални мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1.
При поискване от Комисията Полша незабавно предоставя информация за предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение.
Освен това тя предоставя подробна информация за размера на помощта и лихвите, които са вече възстановени от получателя.
Адресат на настоящото решение е Полша.
Съставено в Брюксел на 6 ноември 2008 година.
KOMMISSIONENS BESLUT
av den 6 november 2008
om det statliga stöd C 19/05 (f.d. N 203/05) som Polen har genomfört till förmån för Stocznia Szczecińska
[delgivet med nr K(2008) 6770]
(Endast den polska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2010/3/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,
efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1), och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
(1)
I enlighet med övergångsordningen i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget anmälde Polen genom en skrivelse av den 27 april 2004, registrerad den 28 april 2004, omstruktureringsåtgärder till förmån för Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. (nedan kallat SSN). Ärendet registrerades som nummer PL 31/2004.
(2)
Genom en skrivelse av den 19 maj 2004 bad kommissionen Polen att inkomma med vissa handlingar som saknades. Dessa lämnades in den 16 juni 2004. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 12 augusti 2004, den 18 november 2004 och den 4 mars 2005, som Polen besvarade genom skrivelser av den 24 september 2004, registrerad samma dag, den 28 januari 2005, registrerad den 2 februari 2005, den 30 mars 2005, registrerad den 1 april 2005 respektive den 18 april 2005, registrerad den 20 april 2005. Möten hölls med de polska myndigheterna på följande dagar: den 9 november 2004, den 17 november 2004 och den 3 mars 2005.
(3)
Genom en skrivelse av den 22 april 2005, registrerad samma dag, godkände Polen att kommissionen även behandlar anmälan av ärendet PL 31/2004 av den 27 april 2004 som en anmälan enligt artikel 88.2 i EG-fördraget i fråga om eventuella åtgärder som betraktades som nytt stöd. Detta ärende tilldelades det nya numret N 203/2005.
(4)
Den 1 juni 2005 fattade kommissionen beslut om att inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget om det omstruktureringsstöd till förmån för SSN som de polska myndigheterna hade anmält. Kommissionen offentliggjorde detta beslut i Europeiska unionens officiella tidning (2) och uppmanade Polen och andra berörda parter att inkomma med synpunkter.
(5)
Genom en skrivelse av den 24 juni 2005 påpekade de polska myndigheterna att beslutet innehöll konfidentiella uppgifter och bad om att dessa uppgifter skulle strykas i den offentliga versionen av beslutet. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 15 juli 2005. Polen bad om en förlängning av tidsfristen för att lämna in synpunkter på beslutet om att inleda ett förfarande genom skrivelser av den 30 juni 2005, registrerad den 1 juli 2005, den 26 juli 2005, registrerad den 27 juli 2005 och den 30 augusti 2005, registrerad den 1 september 2005. Kommissionen svarade genom skrivelser av den 12 juli, den 2 augusti respektive den 9 september 2005. Genom en skrivelse av den 4 oktober 2005, registrerad den 7 oktober 2005, lämnade de polska myndigheterna sina synpunkter på beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande. I denna skrivelse lämnade Polen även in en omstruktureringsplan för 2002-2004, daterad december 2002 och ändrad i oktober 2003 (nedan kallad omstruktureringsplanen från 2003). Genom en skrivelse av den 10 oktober 2005, registrerad samma dag, uppgav en rättslig företrädare för SSN att dess ståndpunkt och synpunkter hade införlivats i det material som de polska myndigheterna hade lämnat in.
(6)
Synpunkter lämnades in av följande tredje parter: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (föreningen för den polska varvsindustrin) genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, Towimor SA genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, H. Cegielski - Poznań SA genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, Spliethoff's Bevrachtingskantoor BV genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad samma dag, Peter Dohle Shiffahrts-KG genom en skrivelse av den 5 oktober 2005, registrerad den 6 oktober 2005, Odjefjell ASA genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad den 11 oktober 2005, fackföreningarna på SSN (”Solidarność”, ”Solidarność 80” och ”Stoczniowiec”) genom en skrivelse av den 7 oktober 2005, registrerad den 10 oktober 2005, borgmästaren i Szczecin genom en skrivelse av den 5 oktober 2005, registrerad den 11 oktober 2005, Lubmor Sp. z o.o. genom en skrivelse av den 6 oktober 2005, registrerad den 11 oktober 2005, och Business Club Szczecin genom en skrivelse av den 12 oktober 2005, registrerad samma dag. Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till Polen genom en skrivelse av den 27 oktober 2005. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 21 november 2005.
(7)
Kommissionen begärde hjälp av en extern konsult för att utvärdera omstruktureringsplanen från 2003. Konsulten lämnade in sin rapport till kommissionen i mars 2006.
(8)
Genom en skrivelse av den 13 januari 2006 begärde kommissionen ytterligare upplysningar från de polska myndigheterna om SSN:s omstruktureringsprocess. Polen svarade genom en skrivelse av den 20 februari 2006, registrerad samma dag. Den 22 februari 2006 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna, företrädare för varvet och för kommissionen. Efter mötet begärde kommissionen ytterligare upplysningar genom skrivelser av den 8 mars 2006, den 30 mars 2006, den 12 april 2006 och den 28 april 2006. De polska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 13 mars 2006, registrerad samma dag, den 29 mars 2006, registrerad den 30 mars 2006, den 6 april 2006, registrerad den 10 april 2006, den 19 april 2006, registrerad den 20 april 2006 och den 26 maj 2006, registrerad den 30 maj 2006. Genom en skrivelse av den 23 juni 2006, registrerad den 26 juni 2006 lämnade varvets konsult in ett utkast till en omstruktureringsplan för Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. för 2006-2011 till kommissionen för samrådsändamål.
(9)
Den 12 juli 2006 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna, företrädare för varvet och för kommissionen. De polska myndigheterna lämnade upplysningar om SSN:s omstruktureringsprocess genom en skrivelse av den 13 juli 2006, registrerad den 17 juli 2006. Genom en skrivelse av den 17 juli 2006 bad kommissionen de polska myndigheterna att inkomma med ytterligare upplysningar. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 1 september 2006, registrerad samma dag. Den 4 september 2006 lämnade Polen in en ändrad omstruktureringsplan för Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. för 2006-2011 (nedan kallad omstruktureringsplanen från 2006).
(10)
Genom skrivelser av den 26 september 2006, registrerad den 27 september 2006, och den 21 november 2006, registrerad den 27 november 2006, lämnade de polska myndigheterna in ytterligare upplysningar om ärendet.
(11)
Den 7 december 2006 hölls ett möte mellan kommissionsledamoten Neelie Kroes och den polska finansministern Piotr Wozniak. Finansminister Wozniak uppgav att Polen hade för avsikt att återuppta privatiseringsprocessen för SSN genom ett öppet och transparent förfarande, som skulle vara slutfört i senast i juni 2007. Polen bekräftade detta uttalande genom en skrivelse av den 27 december 2006, registrerad den 4 januari 2007, med hänvisning till det polska ministerrådets beslut av den 19 december 2006, genom vilket ett dokument med information om varvsindustrins tillstånd antogs. Polen bad kommissionen om att samtal skulle inledas rörande kompensationsåtgärder. Kommissionen besökte tillsammans med den externa konsulten varvet den 18 december 2006 för att slå fast sakförhållandena och erhålla de uppgifter som behövdes för att utvärdera kompensationsåtgärderna. Den externa konsulten lämnade in sin rapport med utvärderingen av varvets nuvarande kapacitet den 16 januari 2007.
(12)
Kommissionen besvarade en skrivelse av den 27 december 2006 genom en skrivelse av den 29 januari 2007, i vilken kommissionen bland annat bad Polen lämna in ett förslag till kompensationsåtgärder för SSN senast i slutet av februari 2007.
(13)
Genom en skrivelse av den 28 februari 2007, registrerad samma dag, lämnade Polen in vissa förklaringar om privatiseringen av SSN och ett förslag till kompensationsåtgärder. De polska myndigheterna föreslog att en av varvets tre slipar skulle stängas från och med mars 2010.
(14)
Mot denna bakgrund hölls ett tekniskt möte den 15 mars 2007 mellan kommissionen, de polska myndigheterna och företrädare för varvet. Vid mötet diskuterades huvudsakligen kompensationsåtgärderna men även den pågående privatiseringsprocessen. Kommissionen och de polska myndigheterna kom överens om att kommissionen skulle diskutera de tekniska frågorna direkt med SSN för att samla in alla de data som krävdes för att göra en bedömning av Polens förslag till kompensationsåtgärder.
(15)
Efter mötet begärde kommissionen in en rad uppgifter från SSN genom skrivelser av den 29 mars 2007, den 27 april 2007 och den 30 maj 2007. Varvet svarade genom skrivelser av den 18 april 2007, registrerad den 27 april 2007, den 8 maj 2007, registrerad den 10 maj 2007 och den 4 juni 2007, registrerad den 5 juni 2006. Den 8 juni hölls ett möte mellan kommissionen, de polska myndigheterna och företrädare för varvet. SSN lämnade in ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 15 juni 2007, registrerad samma dag.
(16)
Genom en skrivelse av den 31 juli 2007 underrättade kommissionen Polen om att den preliminärt betraktade stängningen av Wulkan 1-slipen som en tillräcklig kompensationsåtgärd, förutsatt att vissa villkor uppfylldes. I sitt svar av den 24 augusti 2004, registrerat den 28 augusti 2007, bekräftade de polska myndigheterna sin avsikt att genomföra de kapacitetsminskningar som fanns specificerade i kommissionens skrivelse.
(17)
De polska myndigheterna tillhandahöll information om privatiseringen och omstruktureringen av SSN i skrivelser av den 5 januari 2007, registrerad samma dag, och den 9 januari 2007, registrerad den 11 januari 2007. Kommissionen svarade genom en skrivelse av den 29 januari 2007. I en skrivelse av den 28 februari 2007, registrerad samma dag, förband sig de polska myndigheterna att välja en investerare för varvet och underteckna ett privatiseringsavtal senast i slutet av juni 2007.
(18)
Kommissionen begärde ytterligare förtydliganden om privatiseringen av SSN genom skrivelser av den 29 maj 2007, den 28 juni 2007 och den 30 juli 2007. Polen tillhandahöll information om detta genom en skrivelse av den 1 juni 2007, registrerad den 4 juni 2007, som innehöll en förteckning över företag som hade fått en anbudsinfordran gällande förvärvet av SSN. Ytterligare information lämnades genom skrivelser av den 25 juni 2007, registrerad samma dag, och den 11 juli 2007, registrerad samma dag.
(19)
Genom en skrivelse av den 1 augusti 2007, registrerad den 6 augusti 2007 lämnade de polska myndigheterna SSN:s första utkast till informationsmemorandum. Genom en skrivelse av den 13 augusti 2007 skickade kommissionen sina synpunkter på informationsmemorandumet. Genom en skrivelse av den 21 augusti 2007, registrerad den 27 augusti 2007, underrättade de polska myndigheterna kommissionen om att varvets finansiella situation hade försämrats avsevärt och att de offentliga ägarna av varvet därför planerade att stödja det med kapitaltillskott. Polen tillkännagav också att informationsmemorandumet skulle uppdateras i enlighet med detta.
(20)
Kommissionen begärde förtydliganden genom en skrivelse av den 4 september 2007. De polska myndigheterna svarade genom skrivelser av den 7 september 2007, registrerad den 10 september 2007, och den 11 september 2007, i vilka Polen lämnade in en ny version av informationsmemorandumet och underrättade kommissionen om att anbudsinfordringar hade skickats till 221 potentiella investerare.
(21)
Kommission begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 12 september 2007. Kommissionen lämnade sina synpunkter på informationsmemorandumet och begärde förtydligande genom skrivelser av den 14 september 2007 och den 3 oktober 2007. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 12 oktober 2007, registrerad den 16 oktober 2007, i vilken angavs att sex potentiella investerare hade begärt en kopia av varvets informationsmemorandum. Genom en skrivelse av den 23 oktober 2007, registrerad samma dag, lämnade de polska myndigheterna en uppdaterad tidsplan för privatiseringen, i vilken antogs att förhandlingar med potentiella investerare skulle påbörjas i januari 2008.
(22)
Genom en skrivelse av den 30 november 2007 begärde kommissionen att de nya ägarna av varvet lämnar in ett utkast till en omstruktureringsplan senast i slutet av februari 2008. Polen tillhandahöll ytterligare upplysningar om privatiseringsprocessen genom skrivelser av den 11 december 2007, registrerad den 13 december 2007, och den 19 december 2007, registrerad den 20 december 2007. Genom en skrivelse av den 21 december 2007, registrerad samma dag, underrättade Polen kommissionen om att den 20 december 2007 var Amber Sp. z o.o. (nedan kallat Amber, ett helägt dotterbolag till en polsk stålhandlare, Złomrex) den enda anbudsgivaren som hade lämnat ett bindande erbjudande om köp av aktier i SSN.
(23)
Den 10 januari 2008 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna och kommissionen. Efter mötet bad kommissionen de polska myndigheterna att lämna ytterligare upplysningar om privatiseringsprocessen genom skrivelser av den 17 januari 2008, den 30 januari 2008, den 28 februari 2008, den 18 mars 2008 och den 2 april 2008. De polska myndigheterna svarade på kommissionens begäran genom skrivelser av den 23 januari, registrerad den 24 januari 2008, den 25 januari 2008, registrerad den 28 januari 2008 och den 30 januari 2008, registrerad den 31 januari 2008. Genom en skrivelse av den 8 februari 2008, registrerad samma dag, lämnade Polen in en kopia av Ambers bindande anbud.
(24)
Genom en skrivelse av den 14 februari 2008, registrerad den 19 februari 2008, underrättade Polen kommissionen om att det inte skulle vara möjligt att fullfölja privatiseringen av varvet fram till det att tidsfristen löpte ut i slutet av februari 2008 och att de polska myndigheterna förband sig att senast under sommaren 2008 fullfölja privatiseringsprocessen och komma överens om omstruktureringsplanen.
(25)
Genom en skrivelse av den 29 februari 2008, registrerad den 3 mars 2008, lämnade de polska myndigheterna in två dokument från Amber. Det ena innehöll ytterligare förtydliganden, en översikt över omstruktureringsprogrammet och deklarerade åtaganden om förvärvet av SSN, inlämnade av Amber och var daterat den 29 februari 2008. Det andra var en första version av omstruktureringsplanen för SSN med en affärsplan för SSN för 2008-2012, med beaktande av de upplysningar som erhållits under det due diligence-förfarande som utförts på varvet.
(26)
Genom en skrivelse av den 28 mars 2008, registrerad samma dag, angav de polska myndigheterna att den ensamrättsperiod som Amber hade beviljats för förhandlingar hade förlängts till den 15 april 2008. Efter en inbjudan från de polska myndigheterna genom en skrivelse av den 4 april 2008, registrerad den 7 april 2008, hölls ett möte den 10 april 2008 mellan de polska myndigheterna, företrädare för SSN, Amber och kommissionen.
(27)
Genom ett e-postmeddelande av den 9 april 2008, registrerat den 24 april 2008, lämnade Ambers konsult in preliminära finansiella prognoser för varvet. Amber lämnade även upplysningar vid mötet den 10 april 2008 och dessa upplysningar registrerades den 18 april 2008.
(28)
Polen lämnade upplysningar om hur förhandlingarna med Amber fortskred genom skrivelser av den 7 april 2008, registrerad den 18 april 2008, den 23 april 2008, registrerad samma dag, den 25 april 2008, registrerad samma dag, den 28 april 2008, registrerad den 29 april 2008 och den 29 april 2008, registrerad den 5 maj 2008. Kommissionen begärde upplysningar genom en skrivelse av den 30 april 2008. Den 8 maj 2008 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna och kommissionen.
(29)
Kommissionen skickade synpunkter på privatiseringsprocessens fortskridande genom skrivelser av den 21 april 2008 och den 30 april 2008.
(30)
Slutligen underrättade Polen kommissionen genom en skrivelse av den 12 maj 2008, registrerad samma dag, om att Amber hade dragit sig ur privatiseringsprocessen.
(31)
Polen underrättade också kommissionen om att de polska myndigheterna vidtog åtgärder för att återuppta privatiseringsprocessen i syfte att skriva under privatiseringsavtal senast i slutet av november 2008. Från och med den 3 juni 2008 skickade Polen dagliga rapporter till kommissionen om de åtgärder som vidtogs av berörda parter i den återupptagna privatiseringsprocessen. Kommissionen höll ett möte med de polska myndigheterna den 13 juni 2008.
(32)
Den 20 juni 2008 hölls på begäran av de polska myndigheterna ett möte mellan kommissionen, de polska myndigheterna och det norska företaget Ulstein, och den 24 juni 2008 hölls ett möte mellan kommissionen, de polska myndigheterna och det polska företaget Mostostal Chojnice. Dessa företag presenterades för kommissionen som potentiella köpare av SSN. Genom en skrivelse av den 26 juni 2008, registrerad samma dag, lämnade Polen ett utkast till en omstruktureringsplan för SSN som hade upprättats av Mostostal Chojnice. Ytterligare upplysningar lämnades genom en skrivelse av den 7 juli 2008, registrerad den 8 juli 2008.
(33)
Genom en skrivelse av den 14 juli 2008 förband sig Polen att presentera en fullständig omstruktureringsplan för kommissionen senast den 12 september 2008.
(34)
Den 16 juli 2009 lade kommissionen preliminärt fram en bedömning och slutsatser i ett utkast till ett beslut för att slutföra det formella granskningsförfarandet, i vilket konstaterades att det statliga stöd som hade genomförts till förmån för SSN var oförenligt med den gemensamma marknaden och att det måste återkrävas. Mot bakgrund av en skrivelse från Polen av den 14 juli 2008 beslutade sig kommissionen för att skjuta upp detta beslut så att den kunde bedöma om den nya omstruktureringsplanen som de polska myndigheterna skulle lämna den 12 september 2008 påtagligt skulle förbättra situationen och göra det möjligt att betrakta stödet som förenligt med den gemensamma marknaden.
(35)
Därefter underrättade Polen kommissionen varje vecka om hur privatiseringsförfarandet fortskred (skrivelser av den 28 juli, den 4 augusti, den 12 augusti, den 21 augusti, den 25 augusti, den 1 september, den 8 september, den 16 september och den 23 september 2008, registrerade på samma dag).
(36)
Genom en skrivelse av den 18 juli 2008, registrerad den 21 juli 2008, bad Polen om en samrådsrunda med kommissionen rörande utkastet till omstruktureringsplanen så att man kunde upprätta en slutlig version av planen i vilken hänsyn togs till synpunkterna från kommissionen. Kommissionen samtyckte till tidsplanen för samråden genom en skrivelse av den 31 juli 2008.
(37)
Det dröjde dock till den 3 september 2008 innan kommissionen tog emot ett informellt utkast till omstruktureringsplan för SSN. Efter det hölls ett första möte den 4 september 2008 mellan de polska myndigheterna, kommissionen och Mostostal. Den 8 september tog kommissionen emot ett reviderat utkast till omstruktureringsplan och den 10 september anordnades ett nytt möte med de polska myndigheterna, Mostostal och den potentiella medinvesteraren Ulstein.
(38)
Genom en skrivelse av den 12 september 2008, registrerad samma dag, lämnade Polen in den slutliga omstruktureringsplanen för SSN som hade upprättats av Mostostal i samarbete med det norska varvet Ulstein.
(39)
Genom en skrivelse av den 16 september 2008, registrerad den 17 september 2008, lämnade Polen ett utkast till privatiseringsavtal mellan Mostostal och SSN:s offentliga ägare (byrån för industriell utveckling ARP) och det polska varvsbolaget KPS.
(40)
Genom en skrivelse av den 22 september 2008, registrerad samma dag, underrättade Ulstein kommissionen om att företaget tänkte dra sig ur privatiseringsprocessen och inte skulle delta i omstruktureringen av SSN.
(41)
Genom en skrivelse av den 22 september 2008, registrerad den 25 september 2008, underrättade Mostostal kommissionen om att Mostostal mot bakgrund av Ulsteins beslut skulle vara berett att genomföra hela omstruktureringsplanen för SSN på egen hand. Den 30 september 2008 hölls ett möte mellan de polska myndigheterna, kommissionen och Mostostal.
(42)
Genom en skrivelse av den 27 oktober 2008 underrättade kommissionen Polen om ramvillkoren för genomförandet av detta beslut. Genom en skrivelse av den 3 november 2008, registrerad den 4 november 2008, förband sig Polen att respektera dessa villkor till fullo. Kommissionen accepterade detta åtagande genom en skrivelse av den 6 november 2008.
(43)
Genom en skrivelse av den 14 juni 2007 bad kommissionen de polska myndigheterna att tillhandahålla upplysningar om det statliga stöd som SSN hade fått efter det att det formella granskningsförfarandet hade inletts. De polska myndigheterna svarade genom en skrivelse av den 11 juli 2007, registrerad samma dag. Kommission begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 13 november 2007. Polen svarade genom en skrivelse av den 9 januari 2008, registrerad samma dag. Polen lämnade ytterligare upplysningar om det statliga stöd som hade beviljats till förmån för varvet genom en skrivelse av den 9 januari 2008, registrerad den 10 januari 2008. Polen underrättade kommissionen om ytterligare åtgärder som hade beviljats till förmån för SSN genom skrivelser av den 6 december 2007, registrerad samma dag, den 9 januari 2008, registrerad den 10 januari 2008, den 12 februari 2008, registrerad den 13 februari 2008, den 26 juni 2008, registrerad den 27 juni 2008 och den 12 september 2008, registrerad samma dag.
2. BESKRIVNING
2.1 STÖDMOTTAGARE
(44)
Stödmottagaren är belägen i Zachodniopomorskie-regionen (västra Pommern) i nordvästra Polen. Kommissionen konstaterar att företag som är belägna i denna region enligt reglerna för statligt stöd är berättigade till hjälp från strukturfonderna enligt målet om konvergens (3) och från Sammanhållningsfonden (4). Företag i den här regionen är potentiellt berättigade till att få stöd från det regionala operativa programmet för Zachodniopomorskie-regionen enligt de prioriterade områdena för stöd till små och medelstora företag, innovation och åtgärder för tekniköverföring (som syftar till att skapa arbete på lång sikt) och för den sociala infrastrukturen och utbildningens infrastruktur, med inriktning på yrkesutbildning och livslångt lärande. Företag i denna region är också berättigade till stöd inom det operativa programmet för innovativ ekonomi.
(45)
SSN bildades den 25 juni 2002 för att ta över varvsverksamheten från Stocznia Szczecińska Porta Holding SA (nedan kallat SSPH) och dess största dotterbolag inom varvsindustrin Stocznia Szczecińska (nedan kallat SS) som gick i konkurs den 29 juli 2002. SSN etablerades som ett tomt skal utan de skulder som hörde samman med den tidigare verksamheten hos SSPH och SS.
(46)
Det nya varvet togs över av statligt ägda Agencja Rozwoju Przemysłu SA (byrån för industriell utveckling, nedan kallad ARP) och staten i syfte att slutföra den pågående produktionen och återuppta varvsverksamheten medan den nödvändiga omstruktureringen genomfördes. Formellt var det företag som tog över den tidigare varvsverksamheten ett dotterbolag till SSPH som bildades 1989, Allround Ship Services Sp. z o.o. (nedan kallat ASS). Faktum är att det helstatliga SSPH på grund av finansiella svårigheter redan 2001 hade beslutat sig för att koncentrera varvsverksamheten till ASS, som betraktades som mer öppet för omstrukturering än SS. I januari 2002 slöt ASS, som ursprungligen var ett litet dotterbolag inom måleribranschen, ett ramavtal med SSPH om att bygga skrov och hyrde för detta ändamål produktionstillgångar från SSPH. Några veckor innan SSPH lämnade in sin konkursansökan såldes ASS till ARP för 1 zloty. ASS bytte därefter namn till Stocznia Szczecinska Nowa (SSN - dvs. stödmottagaren).
(47)
Vid den tidpunkten tog SSN inte över tillgångarna från SSPH och SS, utan hyrde dem i stället av konkursförvaltaren till juli 2004. Den 20 juli 2004 slöt SSN avtal med konkursförvaltaren för SSPH och SS genom vilket företaget köpte alla deras tillgångar. SSN tog inte över SSPH:s eller SS skulder utan dessa förblev hos de två företagen och togs omhand under konkursförfarandet. SSN tog över några pågående arbeten genom att sluta nya avtal med redarna.
(48)
ASS tog över de anställda i SSPH och SS, men varvet minskade gradvis sin personalstyrka från 8 071 år 2001 till 5 322 i slutet av 2006. År 2007 hade företaget i genomsnitt 4 700 anställda.
(49)
Produktionsvolymen ökade från 158 000 kbt år 2003 till 213 000 kbt år 2005, men sjönk till 167 000 kbt år 2006. Orderboken omfattade i augusti 200730 fartyg till ett totalt värde på 1 134 miljoner euro. SSN ligger på 32:a plats i världen och 6:e plats i Europa med avseende på orderbokens storlek.
(50)
Företagets viktigaste kunder finns i Tyskland, Nederländerna, Ryssland och Italien. Dess huvudkonkurrenter i Europa är spanska, tyska och kroatiska varv.
(51)
För närvarande ägs 80 % av SSN av Korporacja Polskie Stocznie SA (nedan kallat KPS) och 18 % ägs av ARP. Staten äger 2 % av aktierna. ARP är ett aktiebolag som är inrättat genom lag och ägs till 100 % av staten. ARP bedriver verksamhet som anförtros företaget enligt lagen, däribland deltagande i förfaranden för omstrukturering av ägarskap i statligt ägda företag, förvaltning av statens tillgångar och aktier för de statliga institutionernas räkning och tillhandahållande av lån och garantier för omstrukturering av offentliga företag. KPS ägs till 100 % av ARP och grundades för att erbjuda finansiering till varvsföretagen i Polen.
(52)
SSN tillverkar fartyg, däribland containerfartyg, kemikalietankfartyg, ro-ro-fartyg och kombifartyg. En procent av företagets verksamhet omfattar tillverkning av metallkonstruktioner och tillhandahållandet av olika varvsrelaterade tjänster.
(53)
SSN:s viktigaste produktionsanläggningar är tre slipar: Wulkan Nowy, Odra Nowa och Wulkan 1.
(54)
Omedelbart efter att SNN hade grundats 2002 började företaget genomföra omstruktureringsaktiviteter. SSN upprättade en omstruktureringsplan 2003 som godkändes första gången av aktieägarna den 19 december 2002 och därefter ändrades i oktober 2003. Följande faktorer identifierades som huvudskälen till konkursen för det tidigare varvet i Szczecin: tekniska problem, designfel, låg produktivitet, höga kostnader och externa faktorer såsom den höga växelkursen för den polska zlotyn och konkurrens från Asien. På grund av dessa problem blev den finansiella marknaden ovillig att finansiera varvet, vilket i sin tur ledde till försenade leveranser och därmed en ackumulering av viten och skulder.
(55)
Syftet med omstruktureringsstrategin var att företaget skulle uppnå en varaktig lönsamhet genom att koncentrera sig på containerfartygsmarknaden och bli en viktig tillverkare av kemikalietank-, ro-ro- och con-ro-fartyg samt specialfartyg. Omstruktureringsplanen innehöll också möjligheten att hitta en strategisk investerare. Den ursprungliga omstruktureringsplanen måste ändras 2003 på grund av finansiella svårigheter hos de samarbetande företagen, svårigheter med de anställda och verksamheten som var nära förbunden med SSN.
(56)
SSN:s finansiella situation genomgick gradvis en markant försämring.
Tabell 1
SSN:s produktion
(miljoner zloty)
2002
2003
2004
2005
2006
30.9.2007
Omsättning
424,88
1 114,44
1 303,46
1 416,04
1 199,38
655,87
Rörelseresultat
-6,16
-39,64
- 119,80
-11,44
- 194,24
- 134,36
Eget kapital
65,01
62,01
112,83
247,96
149,43
81,96
Källa: 2006 års informationsmemorandum, inlämnat av de polska myndigheterna den 12 oktober 2007, och en affärsplan för SSN för 2008-2012, med beaktande av de upplysningar som erhållits under det due diligence-förfarande som utförts på varvet, inlämnad genom en skrivelse av den 29 februari 2008.
(57)
De externa faktorer som bidrog till den svåra finansiella situationen omfattade nedskrivning av dollarn (valutan för varvets intäkter) och uppskrivning av zlotyn (valutan för kostnaderna), stigande stålpriser och svårigheter att erhålla fartygsfinansiering efter SSPH:s konkurs. När det gäller de interna orsakerna till varvets svårigheter har det konstaterats att anläggningarna var i dåligt skick och krävde betydande upprustning. Från 2006 stod varvet inför allvarliga problem med personalstyrkan: en hög frånvarofrekvens, hög omsättning och ett utflöde av kvalificerade arbetstagare till andra varv, särskilt i Tyskland och Norge, där lönerna var betydligt högre.
2.2 BESLUT OM ATT INLEDA ETT FÖRFARANDE ENLIGT ARTIKEL 88.2 I EG-FÖRDRAGET
(58)
I sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande konstaterade kommissionen inledningsvis att vissa av de anmälda åtgärderna utgjorde nytt stöd enligt punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget eftersom de vid tidpunkten för anslutningen ännu inte hade beviljats. Kommissionen angav dessa åtgärder i del B i bilagan till beslutet.
(59)
Kommissionen beslutade också att en rad åtgärder som angavs i del A i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande hade genomförts till förmån för SSN före den 1 maj 2004 och inte var tillämpliga efter anslutningen enligt punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget. Dessa skulle därför inte granskas enligt det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget. Dessa åtgärder omfattas därför inte av detta beslut. De måste emellertid ändå beaktas vid bedömningen av förenligheten med den gemensamma marknaden när det gäller de åtgärder som har genomförts efter anslutningen.
(60)
I huvudsak hävdade kommissionen, med hänsyn till de åtgärder som finns angivna i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande, att ett juridiskt bindande beslut för dessa åtgärder inte hade fattats före anslutningen, även om det konstaterades att vissa preliminära steg hade tagits mot ett sådant beslut.
(61)
Den första av dessa åtgärder är kapitaltillskottet från ARP. Omstruktureringsplanen från 2003 innehöll ett kapitaltillskott på 241 752 900 zloty men endast en del av detta kapitaltillskott (180 miljoner zloty) genomfördes före anslutningen. ARP kunde dock inte genomföra hela kapitalökningen på 241 752 900 zloty av budgetmässiga skäl. Enligt Polen fattades beslutet om att genomföra det återstående kapitaltillskottet (61 752 652 zloty) den 21 december 2004.
(62)
Den andra och tredje åtgärden består av fullgörandegarantier från ARP (var och en motsvarande ett stöd på 1 935 000 zloty). Dessa garantier hänför sig till fartyg för vilka avtal slöts 2002. Garantierna för efterföljande fartyg skulle tecknas så snart de föregående fartygen hade levererats. Garantierna för fartyg nummer 7 och 8 skulle beviljas då fartyg nummer 4 och 5 hade levererats (2005).
(63)
Den sista uppsättningen åtgärder som enligt den tillgängliga informationen inte beviljades förrän efter anslutningen, är åtgärder som har beviljats till förmån för SSN av staden Szczecin i form av avskrivningar och uppskov med betalningen av fastighetsskatt. Totalt representerar dessa åtgärder 12,5 miljoner zloty. Dessa åtgärder har, enligt den information som de polska myndigheterna har tillhandahållit (5), ännu inte beviljats till förmån för varvet.
(64)
Kommissionen beslutade sig för att inleda ett formellt granskningsförfarande på grund av följande tvivel i fråga om omstruktureringsstödets förenlighet med den gemensamma marknaden.
(65)
För det första hyste kommissionen tvivel om huruvida SSN var berättigat till omstruktureringsstöd. Det verkade som att företaget hade grundats för att ta över verksamheten från sin föregångare som gått i konkurs, utan att ta över skulderna. Kommissionen ansåg därför att SSN var ett nytt företag i den mening som avses i de tillämpliga gemenskapsriktlinjerna.
(66)
För det andra hyste kommissionen tvivel om huruvida omstruktureringsinsatserna (de redan genomförda och de pågående) skulle leda till en långsiktig lönsamhet för SSN. Den omstrukturering som varvet har genomfört har i huvudsak handlat om att minska skulderna och förbättra likviditeten så att produktionen skulle kunna fortsätta. De påstådda kostnaderna för de faktiska omstruktureringsinsatserna omfattade kostnader för att köpa produktionsmedel från konkursförvaltaren för SSPH och SS. Kommissionen noterade att den planerade produktivitetsnivån skulle förbli relativt låg även i slutet av omstruktureringsperioden jämfört med de konkurrerande europeiska varvens produktivitet.
(67)
För det tredje hyste kommissionen tvivel, baserat på den tillgängliga informationen, om huruvida lämpliga kompensationsåtgärder hade vidtagits eftersom ingen faktisk minskning av produktionskapaciteten hade genomförts på varvet.
(68)
För det fjärde hyste kommissionen tvivel om huruvida vissa av de påstådda omstruktureringskostnaderna, såsom kostnaden för inköp av produktionstillgångar, skulle betraktas som en faktisk del av omstruktureringen.
(69)
Slutligen hyste kommissionen tvivel om huruvida stödmottagarens eget bidrag till omstruktureringsplanen, antingen genom egna resurser eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor, var betydande. Kommissionen hyste särskilt tvivel om huruvida användningen av kumulerad vinst utgjorde eget bidrag. Därutöver noterade kommissionen att 78 % av det påstådda egna bidraget utgjordes av garantier från KUKE, det polska exportkreditorganet, för förskottsbetalningar från redarna. Med tanke på att SSN var ett företag i finansiella svårigheter hyste kommissionen tvivel om huruvida de debiterade garantiavgifterna återspeglade den tillhörande risken på ett korrekt sätt, om den säkerhet som KUKE krävde var tillräcklig och följaktligen om det föreslagna egna bidraget var fritt från statligt stöd.
2.3 SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER
2.3.1 SYNPUNKTER FRÅN POLEN
(70)
Efter kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande lämnade de polska myndigheterna synpunkter på beslutet. Stödmottagaren lade inte fram några egna argument utan uttryckte sitt stöd för det underlag som de polska myndigheterna lämnade in.
(71)
De polska myndigheterna tog upp flera frågor. Den viktigaste frågan som ifrågasattes gällde vissa stödåtgärder som hade genomförts före Polens anslutning till Europeiska unionen, dvs. före den 1 maj 2004, och som inte var tillämpliga efter anslutningen. Sådana åtgärder kan inte granskas av kommissionen. Endast åtgärder som inte har beviljats före anslutningen kan granskas av kommissionen som anmält stöd eller som olagligt stöd enligt det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.
(72)
De polska myndigheterna ifrågasatte kommissionens slutsats om att de åtgärder som presenteras i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande utgjorde nytt stöd. De polska myndigheterna hävdade att alla åtgärder som ingår i tabellen beviljades före Polens anslutning och att det därför inte finns något nytt stöd planerat eller beviljat till förmån för SSN.
(73)
För det första hävdade de polska myndigheterna att SSN hade haft berättigade förväntningar på att det stöd som fanns inplanerat i omstruktureringsplanen från 2003 var förenligt med lagstiftningen om statligt stöd. De polska myndigheterna hänvisade särskilt till två dokument: det ena med en beskrivning av läget för den polska varvsindustrin samt rekommenderade åtgärder och stöd för denna sektor (antaget av ministerrådet den 16 juli 2002) och det andra om en halvtidsstrategi för garantier från staten fram till 2010 (antaget av ministerrådet den 10 juni 2003). De polska myndigheterna hävdade att dessa och liknande åtgärder som vidtagits av de centrala, regionala och kommunala myndigheterna utgjorde en del av ett omfattande program för att rädda varvsindustrin.
(74)
För det andra hävdade de polska myndigheterna att kommissionen, genom att kräva ett juridiskt bindande beslut försökte tillämpa kriterierna enligt EG-lagstiftningen på händelser och nationell lagstiftning före anslutningen. Polen hävdade att den polska lagstiftningen om statligt stöd hade varit i kraft före anslutningen, och att denna lagstiftning inte föreskrev något formellt beslut för beviljandet av stöd till stödmottagaren medan förfarandet pågick. Allt som krävdes enligt den polska lagstiftningen var ett godkännande av omstruktureringsplanen och de stödåtgärder som ingick i den, från ordföranden för byrån för konkurrens och konsumentskydd, och ett sådant godkännande hade erhållits. De polska myndigheterna hävdade att det var obestridligt att SSN och den relevanta stödbeviljande myndigheten hade kommit överens om varje åtgärd som ingick i den slutgiltigt godkända omstruktureringsplanen. Vidare framhöll Polen att bestämmelserna i EG-lagstiftningen inte kunde tillämpas på händelser som ägde rum före Polens anslutning och att Fleuren-målet (6), till vilket kommissionen hänvisade i sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande, skilde sig på ett fundamentalt sätt från det aktuella fallet.
(75)
För det tredje hävdade de polska myndigheterna att SSN-styrelsens godkännande av omstruktureringsplanen bör betraktas som en stödbeviljande händelse. Som svar på kommissionens tvivel om huruvida styrelsen var den enhet som hade rätt att fatta beslut med finansiella konsekvenser för aktieägarna, framhöll Polen att styrelsen representerade aktieägarnas intressen eftersom den var utsedd av dem. Styrelsemedlemmarna agerade enligt anvisningar från aktieägarna (ARP och staten) och deras agerande utgjorde en förpliktelse för ARP och staten att bevilja stödet.
(76)
För det fjärde hävdade Polen att godkännandet av omstruktureringsplanen från 2003 från ARP:s team för varvsindustrin hade stärkt varvets berättigade förväntningar eftersom alla medlemmar i detta team var företrädare för ARP och styrelsen. Polen bekräftade också att de verkliga besluten fattades av styrelsen och ARP:s bolagsstämma.
(77)
Slutligen hävdade de polska myndigheterna att stödet hade genomförts före anslutningen eftersom statens åtagande hade specificerats i omstruktureringsplanen från 2003 och därför var känt före anslutningen.
(78)
De polska myndigheterna hänvisade till rollover-systemet enligt vilket en ny garanti förlängs när den tidigare garantin löper ut och hävdade att detta system, och därmed alla garantier som täcks av det, hade godkänts av styrelsen som en del av omstruktureringsplanen från 2003. De hänvisade till kriterierna för att bedöma om en garanti var tillämplig efter anslutningen och betraktade dessa kriterier som avgörande för att fastställa om stödet hade beviljats.
(79)
De polska myndigheterna reagerade inte på kommissionens argument om att ARP inte hade gått tillväga på samma sätt i fråga om de två omtvistade garantierna som i fallet med de tidigare beviljade garantierna. De polska myndigheterna ifrågasatte inte kommissionens tolkning om att de skeppsbyggnadsavtal som hade slutits 2002 innehöll en klausul som tillät köparen att ensidigt säga upp avtalet om varvet inte kunde tillhandahålla en fullgörandegaranti inom en viss tidsram.
(80)
Polen hävdade att statens exakta ekonomiska åtagande för dessa åtgärder var känt före anslutningen. Polen bekräftade att den beviljande myndigheten inte kunde utfärda några slutliga beslut om uppskov eller avskrivningar på förhand.
(81)
Som svar på kommissionens tvivel om huruvida varvet (ett företag grundat efter konkursen av det tidigare företaget som var verksamt inom varvindustrin i Szczecin) hade rätt till omstruktureringsstöd, framhöll Polen att stödmottagaren hade verkat under ett annat namn (ASS) före den tidigare enhetens konkurs och hade ägnat sig åt varvsverksamhet.
(82)
De polska myndigheterna lade också fram synpunkter på andra aspekter i kommissionens beslut. Polen framhöll särskilt att omstruktureringen av SSN hade påverkat många av företagets verksamhetsområden och att den syftade till att avsevärt förbättra varvets effektivitet. Varvet hade antagit en mer fokuserad strategi, genomfört en omstrukturering av personalen, förbättrat produktiviteten, infört ett mer effektivt styrsystem och förbättrat sin finansiella situation. Det förväntades gå med vinst 2005.
(83)
Polen framhöll också att varvet hade genomfört lämpliga kompensationsåtgärder genom att SSN endast hade förvärvat delar av den mark och de byggnader som tidigare ägdes av SSPH och att dessa var direkt kopplade till varvets skeppsbyggnadskapacitet.
(84)
De polska myndigheterna hävdade att det föreslagna egna bidraget var tillräckligt. De framtida vinsterna med vilka varvet tänkte finansiera delar av omstruktureringskostnaderna kunde inte betraktas som statliga medel och utgjorde därför eget bidrag. De polska myndigheterna hävdade att förskottsbetalningsgarantierna från det polska exportkreditorganet KUKE, som finansierade varvets verksamhet, också skulle betraktas som eget bidrag. Polen beskrev de villkor som gällde när KUKE utfärdade dessa garantier (avgifterna och den typ av säkerhet som krävdes) och betonade att KUKE inte hade gjort några utbetalningar till redarna på grundval av dessa garantier.
(85)
De polska myndigheterna noterade att omstruktureringsåtgärderna hade förbättrat varvets ekonomiska ställning och att varvets lönsamhet därför hade kunnat påvisas.
2.3.2 SYNPUNKTER FRÅN ANDRA BERÖRDA PARTER
(86)
De polska varvens arbetsgivarförening, Forum Okrętowe, förklarade orsakerna till varvets svårigheter och konstaterade att varvet enligt deras mening endast hade överlevt tack vare det framgångsrika genomförandet av omstruktureringsplanen och det statliga stöd som hade mottagits för omstruktureringen.
(87)
Varvets leverantör av däckskranar, ankare och förtöjningsutrustning, Towimor SA, framhöll att varvet hade återställt sin skeppsbyggnadskapacitet och överlevt krisen 2002-2004 enbart på grund av att ARP hade tagit kommando över omstruktureringsprocessen. Företaget framhöll att omstruktureringsplanen hade genomförts på ett framgångsrikt sätt och att de förbättringar som hade uppnåtts var av långsiktig natur.
(88)
Lubmor Sp. z o.o., en leverantör av fartygsinredningar, betonade hur viktig SSN:s existens var för företagets egen fortlevnad och för andra företag som samarbetar med varvet.
(89)
En annan leverantör som i huvudsak tillverkar fartygsmotorer framhöll att den framgångsrika omstruktureringen av SSN hade räddat hela varvssektorn 2002-2004 och att varvets systematiskt förbättrade finansiella resultat visade att omstruktureringsåtgärderna ledde till långsiktiga förbättringar.
(90)
Spliethoff's Bevrachtingskantoor BV, en av SSN:s kunder, betonade varvets omfattande sakkunskap inom olika skeppsbyggnadssegment och kvaliteten hos de fartyg som varvet hade byggt. Redaren påpekade att SSN hade byggt åtta kombifartyg åt rederiet och att dessa uppfyllde höga tekniska krav och kvalitetsstandarder. Redaren uttryckte sin förhoppning om att kommissionen skulle godkänna det stöd som hade beviljats till förmån för varvet. Vissa andra av varvets kunder, Peter Dohle Schiffahrts-KG och Odfjell, uttryckte liknande synpunkter.
(91)
Fackföreningen Solidarność betonade varvets betydelse för sysselsättningen och den ekonomiska situationen i hela regionen. Den uttryckte sin förhoppning om att kommissionen omedelbart skulle avsluta sin granskning och godkänna det stöd som varvet hade mottagit.
(92)
Szczecins borgmästare betonade varvets betydelse för regionen och noterade att den genomförda omstruktureringen trots vissa förseningar hade lett till det förväntade resultatet och att varvet på sikt kunde konkurrera på marknaden.
(93)
Business Club Szczecin, en arbetsgivarförening som verkar för utveckling av Szczecin och västra Pommern, uttryckte sitt stöd för omstruktureringen av SSN. Den beskrev de svårigheter som regionen drabbades av efter SSPH:s konkurs 2002 och uppgav att de polska myndigheternas stöd hade gjort det möjligt för varvet att klara krisen.
2.4 HÄNDELSEFÖRLOPP EFTER KOMMISSIONENS BESLUT OM ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET
(94)
Kommissionens granskning och relevanta händelser sammanfattas nedan.
(95)
I sitt svar på kommissionens beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande lämnade de polska myndigheterna under hösten 2005 två typer av argument: Å ena sidan ifrågasatte de kommissionens behörighet att agera i fråga om de åtgärder som har identifierats som nytt stöd i kommissionens beslut, och å andra sidan hävdade de att även om dessa åtgärder skulle utgöra nytt stöd, var de förenliga med den gemensamma marknaden som omstruktureringsstöd.
(96)
Som motivering för sitt argument om att stödet var förenligt med den gemensamma marknaden lämnade Polen omstruktureringsplanen från 2003 till kommissionen. Kommissionen studerade omstruktureringsplanen från 2003 och begärde hjälp av en extern konsult. Kommissionen drog slutsatsen att omstruktureringsplanen från 2003 inte uppfyllde ett enda av de villkor för godkännande av omstruktureringsstöd som finns angivna i de tillämpliga riktlinjerna.
(97)
I december 2005 fick kommissionen via offentliga källor (7) veta att KPS, en kapitalgrupp i offentlig ägo, hade grundats i syfte att föra samman de tre viktigaste polska varven i Gdynia, Gdansk och Szczecin till ett enda paraplyföretag (nedan kallad konsolideringsplanen). KPS viktigaste roll var att tillhandahålla finansiering för varvens produktion. Polen hade inte över huvud taget underrättat kommissionen om konsolideringsplanen, varken före eller efter beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande.
(98)
I början av 2006 förklarade de polska myndigheterna på kommissionens begäran att konsolideringsplanen faktiskt hade övervägts tidigare men övergetts, och att en ny strategi för omstrukturering av den polska varvssektorn snart skulle antas. Polen förklarade att KPS roll var att tillhandahålla finansiering av rörelsekapitalet för de polska varven, främst i form av kortfristiga lån.
(99)
Vid ett möte mellan de polska myndigheterna och kommissionen den 22 februari 2006 underrättade kommissionen Polen om att kommissionen på grundval av den tillgängliga informationen inte kunde dra någon slutsats om huruvida omstruktureringsplanen från 2003 var tillräcklig för att återställa varvets långsiktiga lönsamhet. Kommissionen betonade att omstruktureringsplanen från 2003 var en igångsättningsplan, som huvudsakligen var inriktad på de finansiella åtgärder som krävdes för att återuppta driften efter SSPH:s konkurs, i stället för en omstruktureringsplan som garanterade återställningen av en långsiktig lönsamhet. I synnerhet var de planerade investeringarna inte tillräckliga mot bakgrund av utrustningens och anläggningarnas dåliga skick. De polska myndigheterna och varvet vidhöll att varvets lönsamhet redan hade återställts. Polen insåg dock att varvet verkligen var i behov av en omfattande moderniseringsinvestering på minst 200 miljoner zloty och att det därför skulle säljas till en privat investerare 2008-2009. Vid mötet bekräftade de polska myndigheterna att en ny omstruktureringsplan eller en reviderad version av omstruktureringsplanen från 2003 skulle lämnas in till kommissionen.
(100)
Efter mötet förband sig de polska myndigheterna (8) att senast den 22 maj 2006 lämna in en ändrad omstruktureringsplan för SSN till kommissionen.
(101)
Den 26 juni 2006 fick kommissionen ett första utkast till omstruktureringsplan för Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. för 2006-2011, som hade tagits fram med hjälp av konsultföretaget Deloitte Advisory.
(102)
Kommissionen uttryckte farhågor gällande detta utkast vid ett besök på plats den 13 juni 2006 och genom en skrivelse av den 17 juli 2006, varvid den påpekade att det första utkastet till omstruktureringsplan inte verkade vara tillräckligt omfattande för att säkerställa att varvet skulle återställa den långsiktiga lönsamheten. Kommissionen betonade att omstruktureringen till stor del måste finansieras med egna medel utan något statligt stöd, vilket inte ingick i det utkast till plan som hade lämnats in, och att meningsfulla kompensationsåtgärder behövde genomföras. Kommissionen noterade att planen utgick från fortsatta garantier från KUKE, ett statligt organ, och varnade därför varvet och de polska myndigheterna om att dessa garantier utgjorde statligt stöd. Kommissionen uppmanade Polen att revidera utkastet till omstruktureringsplan och lämna in en komplett version av planen senast i slutet av augusti 2006.
(103)
Trots dessa varningar skilde sig inte den omstruktureringsplan från 2006 som Polen slutligen lämnade in två månader för sent (i september 2006), märkbart från det första utkastet. Den viktigaste kritiken mot omstruktureringsplanen från 2006 beskrivs nedan.
(104)
I september 2006 underrättade Polen kommissionen om att bolagsstämman för SSN den 31 augusti 2006 hade fattat beslut om att öka varvets kapital med 95 miljoner zloty och att man till den 15 oktober 2006 skulle ta fram erbjudanden till potentiella investerare som var intresserade av att förvärva nyemitterade aktier. Den 31 december 2006 hade endast två företag uttryckt sitt intresse för att förvärva aktier i SSN: ett polskt stålföretag, Złomrex, och ISD Polska, ett dotterbolag till den ukrainska ståltillverkaren Donbas.
(105)
Vid ett möte den 7 december 2006 (och i en skrivelse av den 29 januari 2007) förklarade kommissionen för de polska myndigheterna att omstruktureringsplanen från 2006 inte uppfyllde ett enda av villkoren för godkännande av en omstruktureringsplan enligt de tillämpliga riktlinjerna. Vid mötet förband sig de polska myndigheterna att privatisera varvet för att förbättra möjligheterna för att återställa lönsamheten och säkra ett tillräckligt eget bidrag till omstruktureringen. De polska myndigheterna bekräftade sedan genom en skrivelse av den 5 januari 2007 sitt åtagande att privatisera varvet senast den 30 juni 2007 Samtidigt som privatiseringshandlingarna upprättades bad Polen kommissionen att ange vilka kompensationsåtgärder som den ansåg krävdes för SSN, så att potentiella investerare skulle kunna få ta del av denna information.
(106)
Efter en överenskommelse mellan kommissionär Neelie Kroes och minister Piotr Wozniak i december 2006 inledde kommissionen intensiva diskussioner med de polska myndigheterna och SSN, i syfte att fastställa vilka kompensationsåtgärder som var nödvändiga. Polen lämnade ett förslag till kompensationsåtgärder för SSN och förband sig att stänga slipen Wulkan 1 så snart de skeppsbyggnadsavtal som redan hade slutits var genomförda, dvs. i mars 2010.
(107)
Kommissionen begärde en rad uppgifter från SSN. Slutligen underrättade kommissionen Polen genom en skrivelse av den 31 juli 2007 att den preliminärt betraktade stängningen av Wulkan 1-slipen som en tillräcklig kompensationsåtgärd, under förutsättning att anläggningen gjordes oåterkalleligen obrukbar för montering av fartyg och sjösättning och att stängningen skedde senast den 1 juni 2009, eller tidigare om byggandet av 587-IV/09, det sista av de fartyg som var inplanerat för montering på slipen, stod klart tidigare. Vidare skulle Wulkan 1-slipen endast kunna användas för monteringen av 587-IV/09 under 2009. Grunden till kommissionens slutsats om detta beskrivs nedan. De polska myndigheterna bekräftade sin avsikt att genomföra kapacitetsminskningarna enligt det som angavs i kommissionens skrivelse.
(108)
I februari 2007 skickade varvets ledning ut anbudsinfordringar om förvärv av majoritetsinnehavet i SSN till 57 potentiella investerare. Vid denna tidpunkt hade varvet redan förhandlat i flera månader med Zlomrex, men något beslut hade inte fattats.
(109)
En ny privatiseringssatsning påbörjades under hösten 2007. Kommissionen rådfrågades beträffande ett utkast till informationsmemorandum i augusti och september 2007. I september skickade KPS och ARP:s privatiseringskonsulter ut anbudsinfordringar till 221 potentiella investerare.
(110)
Sex potentiella investerare uttryckte intresse för att förvärva aktier i varvet och begärde en kopia av informationsmemorandumet. Tidsfristen för de potentiella investerarna att lämna in anbud hade skjutits upp flera gånger.
(111)
När kommissionen noterade dessa fördröjningar av privatiseringsprocessen uppmanade den Polen genom en skrivelse av den 3 oktober 2007 att slutföra processen utan fördröjning. Genom en skrivelse av den 23 oktober 2007 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringen inte skulle vara slutförd som planerat senast i slutet av 2007. I stället förband sig Polen att påbörja förhandlingarna med utvalda investerare i januari 2008. Kommissionen upprepade sin oro över fördröjningarna genom en skrivelse av den 30 november 2008 och angav att den förväntade sig att den nya ägaren till SSN skulle lämna in det första utkastet till en ny omstruktureringsplan senast i slutet av februari 2008. Denna begäran upprepades flera gånger av kommissionen. Kommissionen krävde flera gånger att tidsplanen för privatiseringen skulle följas strikt.
(112)
Efter att ett due diligence-förfarande hade slutförts lämnade Amber, den enda potentiella investeraren som var intresserad av att förvärva SSN, in ett villkorat bindande anbud den 20 december 2007 och anbudet bedömdes av KPS och ARP:s privatiseringskonsulter.
(113)
Den 20 mars 2008 beviljades Amber ensamrätt till förhandlingar. Denna ensamrätt förlängdes flera gånger och löpte slutligen ut den 12 maj 2008.
(114)
Den 29 februari 2008 vidarebefordrade Polen till kommissionen ett första utkast till Ambers omstruktureringsplan för SSN (9). Amber lämnade uppdaterade finansiella prognoser genom ett e-postmeddelande av den 9 april 2008. Kommissionen lämnade muntliga synpunkter på detta utkast vid ett möte som hölls i Warszawa den 10 april 2008 mellan kommissionen, de polska myndigheterna, varvet och Amber, och skickade skriftliga synpunkter i en skrivelse av den 21 april 2008.
(115)
Vid ett möte med de polska myndigheterna den 12 maj 2008 meddelade Amber att de drog sig ur SSN:s privatiseringsprocess. Polen underrättade kommissionen om denna utveckling samma dag. I sin förklaring till staten konstaterade Amber att det huvudsakliga skälet till att företaget drog sig ur affären var det faktum att det efter en djupgående due diligence-undersökning av varvets situation hade dragit slutsatsen att varvet inte skulle bli lönsamt trots omstruktureringsåtgärderna, inklusive en betydande investering. Eftersom Amber var den enda anbudsgivaren innebar beslutet att dra sig tillbaka att den privatiseringsprocess som hade påbörjats 2007 nu hade kommit till sitt slut.
(116)
Den 26 maj 2008 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringsprocessen hade återupptagits. I efterföljande dagliga rapporter underrättade Polen kommissionen om de åtgärder som de polska myndigheterna hade vidtagit för att hitta en köpare till SSN. Polen skickade flera skrivelser till kommissionen i vilka potentiella investerare bad om att bli underrättade om den fortsatta privatiseringsprocessen och om att få tillsänt sig informationsmemorandumet så snart det blev tillgängligt.
(117)
Vid ett möte den 13 juni 2008 underrättade de polska myndigheterna kommissionen om att flera företag hade för avsikt att lämna in omstruktureringsplaner till kommissionen senast den 26 juni 2008. Kommissionen träffade därefter, på begäran av de polska myndigheterna och i deras närvaro, två potentiella investerare som hade uttryckt sitt intresse för att köpa SSN: det norska företaget Ulstein och det polska företaget Mostostal Chojnice. Vid dessa möten presenterade båda företagen sina omstruktureringsstrategier för kommissionen.
(118)
Polen försåg därefter kommissionen med ett utkast till omstruktureringsplan för SSN för 2008-2018 som hade upprättats av Mostostal Chojnice och var daterat i juni 2008 (nedan kallad omstruktureringsplanen från juni 2008). Den 7 juni underrättade Polen kommissionen om att Mostostal och Ulstein hade undertecknat en avsiktsförklaring om ett eventuellt samarbete i den händelse att Mostostal skulle bli ägare till SSN. I samband med denna avsiktsförklaring lämnade Polen in en uppdaterad omstruktureringsplan från Mostostal till kommissionen.
(119)
Genom en skrivelse av den 14 juli 2008 underrättade Polen kommissionen om att privatiseringsprocessen för SSN fortskred och begärde ytterligare tid för de potentiella investerarna att slutföra omstruktureringsplanen. Polen förband sig att lämna in en komplett omstruktureringsplan för SSN till kommissionen senast den 12 september 2008.
(120)
Kommissionen godkände det föreslagna slutdagen för den fullständiga omstruktureringsplanen.
(121)
Den 12 september 2008 lämnade Polen in en slutgiltig omstruktureringsplan för varvet Stocznia Szczecińska Nowa för 2008-2012 (nedan kallad omstruktureringsplanen från den 12 september 2008).
(122)
Den 22 september underrättade Ulstein kommissionen om att företaget drog sig ur privatiseringsprocessen. Under sådana omständigheter anser kommissionen att planen från september 2008, som grundades på ett samarbete mellan Ulstein och Mostostal, inte längre är giltig. Denna plan kommer ändå att beskrivas och bedömas nedan, särskilt eftersom Mostostal i en skrivelse av den 22 september tillkännagav att företaget tänkte genomföra planen på egen hand.
(123)
Vid ett möte den 30 september 2008 underrättade Mostostal kommissionen om att företaget fortfarande hade för avsikt att samarbeta med Ulstein när det gällde omstruktureringen av SSN. Mostostal presenterade ett utkast till överenskommelse med Ulstein - som varken var undertecknat eller ens paraferat - som skulle tjäna som underlag när de båda företagen skulle fastställa sin relation som föredragen leverantör och kund. Ulstein skulle för Ulsteinkoncernens räkning och på marknadsmässiga villkor lägga ut tillverkningen av skrov på varvet från Szczecin, och senare hela offshorefartyg. Ulstein skulle vidare på marknadsmässiga villkor dela med sig av sin kunskap och erfarenhet inom varvssektorn till Mostostal. I det nya utkastet till samarbetsavtal ingick inget finansiellt bidrag från Ulstein till omstruktureringsplanen från den 12 september 2008.
2.5 OMSTRUKTURERINGSPLANEN FRÅN SEPTEMBER 2006
(124)
Den ändrade omstruktureringsplanen omfattade perioden 2006-2011. Den hade upprättats i samarbete med konsultföretaget Deloitte och den hade som syfte att fullfölja den omstrukturering som hade påbörjats 2002 på grundval av den plan som hade lämnats in till kommissionen i oktober 2005, vilken hade betraktats som otillräcklig för att återställa företagets lönsamhet. Enligt den ändrade omstruktureringsplanen skulle varvet ha återställt sin långsiktiga lönsamhet 2009.
(125)
En av hörnpelarna i den nya omstruktureringsplanen var omorienteringen för SSN till tillverkning av högteknologiska fartyg. Denna omorientering grundade sig på följande faktorer: högre mervärde, tilltagande priskonkurrens inom lågtekniksegmenten, SSN:s tekniska oförmåga att tillverka mycket stora containerfartyg för vilka efterfrågan för närvarande ökade och SSN:s befintliga sakkunskap, särskilt i fråga om mycket specialiserade kemikalietankfartyg i duplext rostfritt stål.
(126)
Samtidigt som den aktuella orderboken (för leverans 2008-2009) i huvudsak bestod av containerfartyg (70 %) tillverkade varvet redan avancerade kemikalietankfartyg och con-ro-fartyg (30 %). I planen antogs att varvet till 2010 skulle ha utökat sitt produktsortiment inom tre marknadssegment, nämligen kemikalietankfartyg, ro-ro-fartyg (inklusive con-ro och ro-pax) och högteknologiska kombifartyg.
(127)
Genomförandet av den nya strategin skulle åtföljas av marknadsförings- och försäljningskampanjer samt organisatoriska och tekniska ändringar på varvet. Den totala kostnaden för de planerade investeringarna och satsningarna uppskattades till 203,9 miljoner zloty. Investeringarna och satsningarna skulle genomföras under perioden 2006-2009.
(128)
Med tanke på problemen med hög frånvaro och utflödet av kvalificerade arbetstagare ingick löneökningar i planen. Dessa innebar att genomsnittslönen 2011 skulle vara 28 % högre än genomsnittslönen 2006.
(129)
I planen ingick en ytterligare minskning av personalstyrkan till 4 298 anställda 2011, vilket innebar en minskning av personalstyrkan med omkring 20 % jämfört med 2006 års nivå (5 322) och totalt 53 % jämfört med 2001 års nivå (8 071). Det framgick dock inte av planen om denna minskning innebar friställningar eller överföring till dotterbolag.
(130)
De övriga åtgärderna avsedda att motivera den kvalificerade personalstyrkan var formulerade på ett mycket allmänt hållet sätt: en ny personalpolicy skulle tas fram, den optimala sysselsättningsnivån skulle identifieras, det nuvarande utvärderingssystemet skulle granskas och incitamentsprogram skulle utvecklas. Liknande projekt planerades för cheferna på mellannivå.
(131)
Planen innehöll åtgärder som hänförde sig till optimering av den finansiella policyn, såsom avsikter om att införa avtalsbestämmelser för att minska risken för exponering för fluktuerande materialpriser och växlingskurser (naturlig hedging) och avsikter om att förhandla med bankerna för att erhålla terminsavtal. Det fanns inga belägg för att förhandlingarna med de privata bankerna om terminsavtal hade lyckats.
(132)
I slutet av omstruktureringsperioden 2011 förväntades varvets produktion uppgå till 211 682 kbt jämfört med 213 044 kbt år 2005.
(133)
Minskningen av personalstyrkan skulle leda till en ökning av produktiviteten från 34 kbt/anställd 2003 till 49,3 kbt/anställd 2011. Räknat i mantimmar/kbt låg produktiviteten 2003 på 47. Den eftersträvade produktiviteten för 2011 var 34 mantimmar/kbt.
(134)
Enligt planen skulle avkastningen på sysselsatt kapital, utan någon hänsyn till löneökningar, uppgå till i genomsnitt 19 % per år under 2007-2011, vilket hävdades vara den avkastningsnivå som en privat investerare förväntade sig. I prognosen där hänsyn togs till löneökningar uppgick siffran till 1,45 % per år.
(135)
I planen ingick också en känslighetsanalys med avseende på ändringar av de antagna växelkurserna, arbetskostnaderna och stålpriserna. I planen analyserades följande faktorer: uppskrivning av zlotyn med 5 % och 10 % under omstruktureringsperioden 2006-2011 (med ett antagande om 3,26 zloty/US-dollar), årliga löneökningar på 7,5 % (med ett antagande om 5 % per år) och en ökning av stålpriset med 20 %.
(136)
I planen antogs att den befintliga modellen enligt vilken verksamheten finansieras med redarnas förskottsbetalningar som garanteras av KUKE, statliga garantier och statliga lån skulle ersättas med en modell som utgår från redarnas förskottsbetalningar garanterade av KUKE och kommersiella lån.
(137)
I planen hänvisades till finansiering i form av ytterligare statliga garantier för lån på 35 miljoner US-dollar för 2006 och 2007 och 25 miljoner US-dollar för 2008 och 2009. Det fanns också planer på att ersätta KUKE-garantierna med garantier som erhållits från marknaden och att ta kommersiella lån. I omstruktureringsplanen från 2006 identifierades endast ett framgångsrikt garantiavtal. I planen ingick fortsatt användning av KUKE-garantier med en genomsnittlig årlig gräns på 200 miljoner US-dollar.
(138)
I planen antogs omstruktureringskostnaderna uppgår till 374,7 miljoner zloty och driftskostnaderna under omstruktureringsperioden till 11 120 miljoner zloty. Båda dessa siffror gällde perioden 2002-2009. Kostnaden för de planerade investeringarna och satsningarna uppskattades till 203,9 miljoner zloty. Den finansiella omstruktureringen förklarades vara avslutad, förutom en avskrivning på 20,7 miljoner zloty.
(139)
Omstruktureringen skulle finansieras med hjälp av externa medel till ett belopp på 190 miljoner zloty, inklusive 95 miljoner zloty från en ökning av varvets aktiekapital genom emittering av nya aktier som skulle tas över av en privat investerare. En resolution om att öka aktiekapitalet hade antagits vid en extra bolagsstämma. I september 2006 skulle teckning av nya aktier till ett värde av 95 miljoner zloty innebära ett förvärv av 21 % av aktierna i SSN, medan återstoden förblev hos staten.
(140)
De återstående 95 miljonerna zloty skulle komma från ett långfristigt investeringslån, även det från en privat källa. Enligt den finansiella prognosen skulle både kapitaltillskottet och det långfristiga investeringslånet genomföras under perioden 2006-2009.
(141)
Enligt planen skulle det egna bidraget också omfatta 165,9 miljoner zloty från en handelskredit, som inte beskrevs mer ingående.
(142)
I planen angavs att ytterligare betalningar från redarna på 628,7 miljoner zloty efter omförhandling av avtalen skulle betraktas som eget bidrag.
(143)
Enligt planen skulle den löpande verksamheten finansieras genom kommersiella lån och redarnas förskottsbetalningar som inte garanterades av KUKE, till ett värde som under hela omstruktureringsperioden 2002-2009 beräknades uppgå till totalt 3 200 miljoner zloty.
(144)
I planen antogs att det framtida kassaflödet på 399 miljoner zloty dels skulle användas till investeringar (14,5 miljoner zloty), dels till den operativa verksamheten. I planen konstaterades uttryckligen att detta inte utgjorde egna medel i den mening som avses i de tillämpliga gemenskapsriktlinjerna.
(145)
Enligt omstruktureringsplanen hade SNN genomfört kompensationsåtgärder i form av en minskning av kapaciteten som berodde på att SSN hade låtit bli att ta över en betydande andel av tillgångarna och personalstyrkan från SSPH efter företagets konkurs. År 2001, dvs. före SSPH:s konkurs, hävdades företaget ha haft en maximal årlig produktionskapacitet på 345 000 kbt, med en maximal produktionskapacitet på 322 000 kbt 1995-1999 (den genomsnittliga årliga produktionen under denna period var 244 000 kbt). I omstruktureringsplanen angavs att den nuvarande kapaciteten för SSN var 255 720 kbt. Enligt planen uppgick kapacitetsminskningen således till nästan 100 000 kbt.
2.6 OMSTRUKTURERINGSPLANEN FRÅN JUNI 2008
(146)
Mostostal är ett företag som grundades i Polen och som ägs till 100 % av KEM-koncernen. Företaget tillverkar stålkonstruktioner av olika slag (broar, kranar, byggnader etc.). Det tidigare statligt ägda företaget privatiserades 1992 och har sedan 2003 tillhört den familjeägda industrikoncernen KEM. KEM är verksamt inom bearbetning och försäljning av stålskrot och grossistförsäljning av metallurgiska produkter, såsom de som tillverkas av Mostostal. KEM:s omsättning 2007 uppgick till 700 miljoner zloty (207 miljoner euro) av vilka 100 miljoner zloty (30 miljoner euro) genererades av Mostostal.
(147)
Affärsstrategin gick i huvudsak ut på diversifiering av varvet i två huvudverksamheter: framställning av stålkonstruktioner och skeppsbyggnad. Med detta vill man minska varvets sårbarhet för variationer på varvsmarknaden. Omstruktureringen av produkterna skulle ske i två faser. Under den första fasen, fram till början av 2009, skulle varvet slutföra den befintliga orderboken för fartyg och börja arbeta med stålkonstruktioner. I den andra fasen skulle stålkonstruktionsverksamheten expandera, med det slutliga målet på att 50 % av produktionskapaciteten används till detta och resterande 50 % till skeppsbyggnad.
(148)
För skeppsbyggnadsverksamheten grundade Mostostal sin plan på ett partnerskap med den norska skeppsbyggaren Ulstein. Den 7 juli 2008 undertecknade de två företagen en avsiktsförklaring där de kom överens om att förhandla om ett eventuellt samarbetsavtal. Samarbetet skulle huvudsakligen bestå av att Ulstein utnyttjar en del av SSN:s kapacitet.
(149)
När de gäller stålkonstruktionsverksamheten hade Mostostal för avsikt att använda produktionsanläggningarna vid varvet i Szczecin för att utöka sin egen produktion och för att utnyttja möjligheten till sjötransport. Planen uttryckte optimism rörande den polska marknadens utveckling rörande stålkonstruktioner, och särskilt förväntades storskaliga investeringar i den polska infrastrukturen. I fråga om skeppsbyggnadsverksamheten omfattade planen konstruktion av ro-pax-fartyg och kombifartyg, med hänvisning till att priserna inom dessa segment var inne i en stigande trend oberoende av utvecklingen på skeppsbyggnadsmarknaderna.
(150)
I planen ingick omstrukturering av tillgångarna där omkring 30 % av den nuvarande produktionsytan skulle styckas av för annan användning än kärnverksamheten, däribland uthyrning till tredje part. En slip, Wulkan 1, skulle tas bort från skeppsbyggnadsverksamheten och användas för framställning av stålkonstruktioner för andra ändamål. Detta presenterades i planen som en kompensationsåtgärd.
(151)
I planen ingick en investering på 264 miljoner zloty 2008-2012 och en ytterligare investering på 90 miljoner zloty 2013-2018. I planen fanns en förteckning över investeringar och uppskattade besparingar i mantimmar och driftkostnader. Det nämndes också att varvet den 12 juni 2008 hade slutit ett avtal med en extern konsult om att ta fram en plan för modernisering av varvet, inklusive identifiering av nödvändiga investeringar.
(152)
I omstruktureringsplanen ingick en ökning av personalstyrkan med 14 % till 5 010 anställda 2012.
(153)
Det antogs att skeppsbyggnadsverksamheten skulle finansieras med förskottsbetalningar från redarna på 80-90 % av försäljningspriset.
(154)
Enligt planen var skulle omstruktureringens framgång vara beroende av om varvet fick ytterligare statligt stöd. I planen ingick flera kapitaltillskott och ett utbyte av skulder mot aktier som skulle beviljas av staten eller underordnade offentliga organ, till ett värde på totalt 588 miljoner zloty. Detta omfattade det kapitaltillskott på 145 miljoner zloty från ARP som beslutades om i juni 2008. Därutöver utgick planen från att ett lån på 32 miljoner US-dollar (68 miljoner zloty) skulle erhållas från ARP. Slutligen omfattade planen ytterligare förskottsbetalningsgarantier från KUKE till ett nominellt värde av 431 miljoner zloty.
(155)
Investeraren hade uppgett sig vara villig att bistå med ett kapitaltillskott på 149,5 miljoner zloty för att finansiera en del av investeringsprogrammet för 2008-2012. Den återstående delen av investeringsprogrammet för denna period skulle finansieras med hjälp av varvets kassaflöde.
(156)
Slutligen visade planen finansiella prognoser för omstruktureringsperioden 2008-2012 och enligt dem skulle lönsamheten vara återställd 2010. I planen fanns en förteckning, i allmänna ordalag och utan några belägg, över en rad antaganden som hade använts vid utarbetandet av de finansiella prognoserna. Däremot saknades den finansiella modell som hade använts för att komma fram till uppskattningarna. Den avkastning på kapital som skulle uppnås 2012 skulle enligt planen ligga i storleksordningen 26 %, men i planen konstaterades att denna till synes höga lönsamhet var ett resultat av att det egna kapitalet förblev lågt på grund av ackumulerade förluster under tidigare år. Ett mer realistiskt scenario, i vilket ingen hänsyn togs till de ackumulerade förlusterna, var att avkastningen på kapitalet skulle uppgå till 7,6 % år 2011 och 9,8 % år 2012, vilket enligt planen skulle innebära ett gränsfall för lönsamhet för den planerade investeringen.
(157)
Balansräkningsprognosen visade att värdet för anläggningstillgångarna skulle öka från omkring 100 miljoner zloty 2008 till 200 miljoner zloty 2012.
2.7 OMSTRUKTURERINGSPLANEN FRÅN DEN 12 SEPTEMBER 2008
(158)
Omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 baserades på antaganden liknande dem för planen från juni 2008. Diversifiering av verksamheten förblev den viktigaste strategiska idén och omstruktureringens framgång skulle uppnås genom samarbete mellan Mostostal och Ulstein, där deras erfarenhet av stålkonstruktions- och skeppsbyggnadssektorerna skulle kombineras. Jämfört med versionen från juni var den reviderade omstruktureringsplanen mer utvecklad i fråga om vissa omstruktureringsåtgärder och det praktiska genomförandet av den antagna diversifieringen av verksamheten. Detta återspeglades i den planerade omstruktureringen av organisationen och företaget (se tabell 2).
(159)
I planen antogs att det befintliga varvet, som hade döpts om till ”SSN Nowa”, skulle slutföra produktionen av de förlustbringande fartygen i den aktuella orderboken och därefter skulle varvet avvecklas. Varvets tillgångar skulle säljas till tre nya företag: SSN Mostostal (helägt av Mostostal), SSN Ulstein (helägt av Ulstein) och SSN Wspólna (ägt av Mostostal och Ulstein med 50 % var). Vidare skulle det nuvarande konstruktionskontoret bli ett separat företag med namnet SSN Biuro Projektowe. Enligt planen skulle Mostostal år 2010 grunda ett nytt företag, SSN Odra, som skulle fortsätta med varvets nuvarande skeppsbyggnad och tillverka ro-pax-, ro-ro-, och con-ro-fartyg samt kemikalietankfartyg.
Tabell 2
Den planerade omstruktureringen av företaget SSN enligt omstruktureringsplanen från den 12 september 2008
Ägande
Verksamhet
Kapitaltillskott
(miljoner zloty)
Omsättning
(miljoner zloty)
Personalstyrka
Investeringsprogram
(miljoner zloty)
SSN Nowa
100 % Mostostal
Skeppsbyggnad - nuvarande orderbok
434 (statligt stöd)
2009: 680
2010: 1 000
Senare: 0
4 011 år 2009, mål - 0
Inget
SSN Mostostal
100 % Mostostal
Stålkonstruktioner
80
148 (10 %)
297 år 2009, mål - 352
59
SSN Ulstein
100 % Ulstein
Skeppsbyggnad - offshorefartyg
67,3
155 (11 %)
150
10
SSN Wspólna
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Stålprefabricering
95
370-400 (28 %)
1 062 år 2009, mål - 663
34,5
SSN Biuro Projektowe
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Design
0,2
9 (0,6 %)
150
0,5
SSN Odra
100 % Mostostal
Skeppsbyggnad - ro-pax, ro-ro, kemikalietankfartyg
0,2
600-700 (49 %)
835 år 2010, mål - 500
Inget
Totalt
434 genom staten och 242,7 genom investerare
1 412
1 815
104
(160)
Enligt planen skulle SSN Nowa och SSN Odra, företagen som skulle fortsätta med varvets skeppsbyggnadsverksamhet, inte ha några tillgångar och de skulle lägga ut stålprefabriceringen på SSN Wspólna och använda SSN Mostostals eller SSN Ulsteins kapacitet för att montera och utrusta fartygen. I planen beskrevs inte hur denna kapacitetsdelning skulle hanteras i praktiken eller enligt vilka villkor kapaciteten skulle göras tillgänglig för SSN Nowa och senare SSN Odra.
(161)
De två företagen SSN Ulstein och SSN Mostostal skulle träda in på nya marknader där SSN saknade erfarenhet. I planen ingick dock inga analyser av dessa marknader.
(162)
I planen förklarades att Ulstein för närvarande lade ut produktionen av skrov men att företaget även hade för avsikt att kontrollera de tidigare produktionsstadierna och därmed, genom att förvärva kapacitet i Szczecin, skulle uppnå vertikal integrering av produktionsprocessen. SSN Ulstein utgick från en rimlig inlärningskurva och planerade att först bygga skrov, och därefter delvis och fullständigt utrustade offshorefartyg. I planen ingick inte några detaljer om den planerade produktionsvolymen, antagna priser för skrov/fartyg, kostnader, lönsamhet etc.
(163)
Skälen till Mostostals investering i varvet i Szczecin var desamma som i omstruktureringsplanen från juni 2008. Investerarens mål var att utöka kapaciteten för framställning av stålkonstruktioner och få direkt tillgång till sjötransport, vilket skulle kunna minska transportkostnaderna genom möjlighet till transport av större och helt monterade konstruktioner. Den planerade produktionsvolymen, antagna priser, kostnader, marginaler etc. beskrevs inte.
(164)
I planen ingick inte någon omstrukturering av SSN Nowa, eftersom det antogs att företaget skulle avvecklas efter att de förlustbringande fartygen i den nuvarande orderboken hade tillverkats. I planen ingick en marknadsanalys av varvssektorn, vilken dock i stor utsträckning hänvisade till marknadssegment som varvet inte hade för avsikt att vara verksamt inom i framtiden.
(165)
Planen innehöll inte någon affärsplan för SSN Odra. När det gäller strategin för SSN Odra antogs det i planen att företaget skulle sluta lönsamma avtal med det statligt ägda polska ångfartygsföretaget Polska Żegluga Morska för produktion av ro-pax-passagerarfartyg. Därutöver skulle SSN Odra eventuellt överväga att producera en militär version av dessa fartyg, men ingen ytterligare information om detta presenterades.
(166)
Slutligen skulle SSN Wspólna huvudsakligen erbjuda tjänster åt de andra företagen. I planen uppskattades att SSN Wspólnas stålproduktionskapacitet skulle uppgå till 74 000 ton. SSN Ulstein skulle behöva 15 000-20 000 ton och SSN Mostostal 12 000-15 000 ton. I planen ingick att omkring 30 000 ton stål skulle avsättas till annan skeppsbyggnadsverksamhet än SSN Ulsteins verksamhet. Därutöver föreslogs i planen att SSN Wspólnas återstående kapacitet (9 000-17 000 ton stål, dvs. 12-23 % av kapaciteten) skulle användas för underleverantörsuppdrag för andra företag, men målmarknaden, efterfrågan eller vilken lönsamhet som skulle kunna uppnås beskrevs inte.
(167)
Utöver omstrukturering av organisationen omfattade planen omstrukturering av tillgångar, finansiell omstrukturering och en betydande minskning av personalstyrkan.
(168)
I planen ingick en total investering på 104 miljoner zloty i SSN Ulstein, SSN Mostostal och SSN Wspólna. Därutöver skulle SSN Nowa investera […] (10) miljoner zloty genom omlokalisering av vissa produktionstillgångar för att frigöra mark för försäljning som i sin tur skulle generera pengar för omstruktureringen.
(169)
När det gäller den planerade stängningen av en slip angavs i planen från den 12 september (precis som i planen från juni) att slipen Wulkan 1 inte skulle användas för skeppsbyggnad utan för framställning av stålkonstruktioner av SSN Mostostal.
(170)
När det gällde personalstyrkan angavs i planen en minskning med nästan 60 %, ned till 1 815 anställda.
(171)
Enligt de finansiella prognoserna skulle SSN Ulstein påbörja sin verksamhet 2009 och börja gå med vinst 2010. SSN Mostostal och SSN Wspólna skulle påbörja sina verksamheter 2009 och genast gå med vinst. SSN Odra skulle börja bygga fartyg 2010 och skulle enligt de finansiella prognoserna omedelbart gå med vinst.
(172)
Den beräknade vinstmarginalen för SSN Ulstein var 6 %, som ansågs vara tillräcklig enligt planen. För SSN Odra skulle vinstmarginalen under det första produktionsåret ligga på 11 % (till följd av två mycket vinstgivande avtal som sammanföll detta år) och minska till 7-8 % under de kommande åren. För SSN Mostostal förväntades en vinstmarginal på 6-9 % åren 2009-2011 och 11 % år 2012. Vinstmarginalen för SSN Wspólna och SSN Biuro Projektowe skulle bli marginell - 0,4 % under hela perioden för SSN Wspólna och 1,6 % för SSN Biuro Projektowe. Enligt planen skulle denna låga vinstmarginal för de två företagen vara ett resultat av låga marginaler och motiverades med att dessa var serviceföretag som arbetade för de företag som producerade slutprodukter och som i stor utsträckning använde material som tillhandahölls av uppdragsgivarna.
(173)
SSN Nowa skulle slutföra produktionen av två förlustbringande fartyg i varvets nuvarande orderbok, vilket innebar att företaget skulle fortsätta att gå med förlust under hela perioden fram till att det avvecklas. Genomförandet av planen var därför beroende av att ytterligare ett statligt stöd på 430 miljoner zloty beviljades för att täcka SSN Nowas framtida förluster. Jämfört med planen från juni, i vilken ett kapitaltillskott från staten på 588 miljoner zloty och ett lån på 69 miljoner zloty ingick, verkade det stödbelopp som behövdes vara lägre. Kommissionen noterade dock att under tiden hade ett utbyte av skulder mot aktier till ett belopp på 130 miljoner zloty till förmån för de offentliga organen (ARP och KPS) genomförts i augusti 2008.
2.8 KOMPENSATIONSÅTGÄRDER
(174)
Enligt en överenskommelse i december 2006 mellan de polska myndigheterna och kommissionen påbörjade kommissionen intensiva samtal med de polska myndigheterna och SSN för att fastställa vilka kompensationsåtgärder som var nödvändiga.
(175)
Kommissionen definierade i samarbete med sin externa konsult och varvet följande metod för att utvärdera den kapacitetsminskning som Polen hade föreslagit som kompensationsåtgärd.
(176)
För att kompensationsåtgärderna skulle vara meningsfulla behövde kapacitetsminskningen vara tillräcklig för att säkerställa att varvets framtida kapacitet efter omstruktureringen skulle vara lägre än den nuvarande kapaciteten.
(177)
Kommissionen bedömde först varvets nuvarande tekniska kapacitet, under antagandet att monteringen av fartyg på sliparna utgjorde en flaskhals i varvets produktionsprocess som inte skulle vara lätt att lösa genom outsourcing. Enligt den metod som kommissionen använde, som varken ifrågasattes av de polska myndigheterna eller varvet, beräknas kapaciteten på grundval av den tid det tar att montera ett fartyg på en slip och ett typiskt utbud av fartyg (eftersom fartygens kbt-värde varierar men monteringen kan ta lika lång tid).
(178)
Vid beräkningen av den nuvarande kapaciteten togs hänsyn till den tid som i praktiken behövdes för att montera ett fartyg (av en viss typ) på en slip. Denna tid måste återspegla alla de nuvarande bristerna i produktionsprocessen, t.ex. låg produktivitet, flaskhalsar, omoderna resurser, otillräckligt produktionsflöde och problem med personalstyrkan. Endast följderna av de finansiella begränsningar som berodde på varvets svåra finansiella situation kunde räknas bort från monteringstiden. Oregelbunden eller ingen tillgång till rörelsekapital kan leda till allvarliga störningar i produktionsprocessen. Eftersom detta är en extern faktor som ingår som en naturlig del hos alla företag i finansiella svårigheter och som inte är kopplad till företagets ineffektivitet, accepterade kommissionen att varvets verkliga prestanda kunde justeras genom att anta att det hade en jämn tillgång till rörelsekapital.
(179)
Vid uppskattningen av den framtida kapaciteten togs hänsyn till den tid som sannolikt behövdes för att montera ett fartyg (av en viss typ) på en slip, baserat på antagandet om att varvets produktivitet var jämförbar med ett riktmärke baserat på de övriga konkurrerande europeiska varven. Med andra ord måste man beakta effekterna av den behövliga moderniseringen av anläggningarna och optimeringen av arbetsförhållandena (organisation, ekonomi, material, personalstyrka).
(180)
Denna modernisering var oundviklig om varvet ville återställa sin långsiktiga lönsamhet. Den tillhörande produktivitetsökningen skulle göra det möjligt för varvet att både minska insatserna och öka produktionstakten. I takt med att olika produktionsaspekter förbättrades skulle kapaciteten, uttryckt som förmågan att producera en viss volym, öka. Det var därför viktigt att notera att stängningen av vissa anläggningar, såsom den föreslagna stängningen av en slip i varvet i Szczecin, eventuellt skulle kompenseras av en ökning av kapaciteten i den återstående delen av dockan. För att kompensationsåtgärderna skulle ha bestående verkningar var det nödvändigt att kapacitetsminskningen var sådan att varvets kapacitet i slutet av omstruktureringen, dvs. efter investeringarna och produktivitetsförbättringen, skulle vara lägre än den nuvarande kapaciteten. Endast på detta sätt skulle det gå att förena de två målen - att uppnå en långsiktig lönsamhet (ökad produktivitet) och orsaka minsta möjliga negativa effekterna på handeln.
(181)
För att säkerställa att beräkningen av den nuvarande respektive den framtida kapaciteten stämde överens skulle samma produkturval användas, dvs. samma typ av fartyg. Alternativt skulle man kunna använda ett ”genomsnittligt fartyg” (dvs. ett genomsnittligt kbt-värde, baserat på varvets orderbok) som typexempel.
(182)
Baserat på den information som lämnats av SSN uppskattades den nuvarande kapaciteten, med finansiella begränsningar för driften, till mellan 177 000 och 202 000 kbt, beroende på om varvets produktion omfattade kemikalietankfartyg eller inte. Varvets kapacitet utan finansiella begränsningar uppgick till 208 000 kbt (9,15 fartyg) om dess produktion omfattade kemikalietankfartyg och 238 000 kbt (10,7 fartyg) utan kemikalietankfartygen.
(183)
Varvet uppgav att den planerade investeringen enligt omstruktureringsplanen från 2006 inte skulle påverka monteringstiden utan snarare skulle omvandlas till en kostnadsminskning. Varvet förklarade också att eftersom vissa av investeringarna eventuellt skulle minska monteringstiden, skulle denna effekt uppvägas av en viktig ändring av produktionsmetoden, nämligen tidigare utrustning av fartyget. Varvet förklarade också att för att avsevärt minska monteringstiden skulle varvet behöva investera i själva sliparna. Varvet uppskattade denna investering till 200 miljoner euro, en summa som låg klart över varvets förmåga.
(184)
Därför skulle den framtida kapaciteten, om inga anläggningar stängdes, vara identisk med den nuvarande kapaciteten utan några finansiella begränsningar, dvs. 208 000 kbt om produktionen omfattade kemikalietankfartyg och 238 000 kbt utan kemikalietankfartygen.
(185)
Efter stängningen av den minsta slipen (Wulkan 1) kommer varvets kapacitet att uppgå till mellan 149 000 kbt (6,25 fartyg) för det minst kbt-intensiva produkturvalet (med kemikalietankfartyg) och 178 000 kbt (7,8 fartyg) för det mest kbt-intensiva produkturvalet (utan kemikalietankfartyg).
(186)
På grundval av dessa siffror konstaterade kommissionen att kapacitetsminskningen efter stängningen av den minsta slipen skulle ligga mellan 25 % och 46 % beroende på vilken produktmix som användes. Baserat på detta och med hänsyn till att stängningen av en ytterligare slip skulle innebära en kapacitetsminskning på minst 59 % drog kommissionen preliminärt slutsatsen att den av Polen föreslagna stängningen av den minsta slipen, Wulkan 1, skulle vara en tillräcklig kompensationsåtgärd.
2.9 STÖDÅTGÄRDER
(187)
Kommissionen inledde ett formellt granskningsförfarande beträffande de stödåtgärder som beskrivs i del B i bilagan till detta beslut. Dessa omfattade ett kapitaltillskott och två fullgörandegarantier som skulle beviljas av ARP och flera uppskov med och avskrivningar av fastighetsskatten från staden Szczecin. Det nominella värdet för dessa åtgärder uppgick till 126 524 652 zloty.
(188)
Polen underrättade kommissionen om att de två fullgörandegarantierna som finns upptagna som åtgärd 62 och 63 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande inte hade beviljats (11). Polen underrättade också kommissionen om att avskrivningarna av fastighetsskatten som finns upptagna som åtgärd 64 och 68 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande hade skjutits upp (12).
(189)
I tabell 3 nedan visas de åtgärder som beviljades mellan den 1 maj 2004, tidpunkten för Polens anslutning till EU, och den 30 juni 2007. Polen anmälde dessa åtgärder genom en skrivelse av den 11 juli 2007. Deras nominella värde uppgår till 259 560 990 zloty. Åtgärd 1 motsvarar åtgärd 61 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande.
(190)
I tabell 3 ingår lån från KPS som används för att finansiera varvets behov av rörelsekapital. I skrivelser av den 11 juli 2007 och den 9 januari 2008 hävdade Polen att dessa lån inte utgjorde statligt stöd eftersom den debiterade räntan motsvarade riskbedömningen för det specifika projekt som lånet söktes för.
(191)
För dessa lån som beviljades 2005-2007 debiterade KPS en ränta på strax över 6 %. Referensräntan för Polen låg på mellan 5,56 % och 6,24 % under den period då KPS tillhandahöll lån till varvet. Därutöver debiterade KPS en engångsavgift på mellan 0,1 % och 0,4 %. Enligt de polska myndigheterna krävde KPS säkerhet i form av ett godkännande om indrivning, ett avtal om överlåtelse av fordringar, en växel, en icke-noterad obligation eller pantförskrivna tillgångar (13).
(192)
KPS grundades 2004 som ett helägt dotterbolag till ARP för att agera som riskkapitalfond för ARP. Dess primära roll var att organisera finansieringen för de tre största varven i Polen, men projektet övergavs 2006. Enligt information från Polen 2006 (14) skulle KPS finansieras genom ett kapitaltillskott från ARP, ett bidrag in natura (aktier i utomstående företag) från ARP och ett revolverande banklån som garanterades av ARP och som var särskilt utformat som finansiellt stöd till varven. Enligt den information som finns tillgänglig på den polska regeringens webbsida, skulle KPS även stödja varvsverksamheten i Polen genom emittering av obligationer som fullständigt garanterades av ARP. I dokumentet om en strategi för varvssektorn i Polen 2006-2010 (15) bekräftas att KPS skulle generera medel genom att utfärda skuldebrev till ett värde av omkring 100 miljoner US-dollar, som säkrades genom de tillgångar som var öronmärkta för omstruktureringen av varvsindustrin i form av medel som överfördes från statskassan till ARP.
(193)
I tabell 4 visas det stöd som ARP och KPS tillhandahöll mellan den 30 juni 2007 och den 15 februari 2008 och som anmäldes till kommissionen efter den 11 juli 2007, genom skrivelser av den 6 december 2007 och den 12 februari 2008. I tabellen visas också de ytterligare lån från ARP och KPS som kommissionen fick kännedom om genom SSN:s informationsmemorandum från 2008 (16), Mostostals omstruktureringsplan som lämnades in i juni 2008 (17) och den omstruktureringsplan som lämnades in i september 2008. Det nominella värdet för dessa åtgärder uppgick till 417 531 254 zloty.
(194)
I tabell 5 visas offentligrättsliga skulder som inte har drivits in (obetalda fastighetsskatter) till ett belopp av 12 402 000 zloty för perioden juli 2003 till december 2004. Denna åtgärd motsvarar åtgärderna 64-68 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande.
(195)
Mot bakgrund av varvets svåra finansiella situation kan kommissionen inte utesluta att ytterligare statligt stöd av liknande art har beviljats till förmån för SSN.
(196)
Slutligen har SSN gynnats av produktionsgarantier från KUKE (nedan kallade förskottsbetalningsgarantier eller KUKE-garantier). Praktiskt taget hela varvets fartygsproduktion från den 1 maj 2004 har finansierats genom dessa garantier. Under perioden mellan den 1 maj 2004 och den 30 maj 2008 mottog SSN 96 garantier till ett totalt värde på 1 928 869 694 zloty (18). I sin skrivelse av den 11 juli 2007 underrättade Polen kommissionen om att KUKE skulle fortsätta att bevilja garantier till förmån för SSN under perioden fram till slutet av 2008. Enligt den omstruktureringsplan som lämnades in den 12 september 2008 hade ytterligare tio KUKE-garantier beviljats till förmån för SSN till ett belopp som den 26 juni uppgick till totalt 429 578 282 zloty.
(197)
Det är ett gemensamt drag för industrin att varven normalt inte har tillräckligt med rörelsekapital för att bygga fartyg utan förlitar sig på extern finansiering av produktionen, antingen genom lån (så kallade produktionslån) eller förskottsbetalningar från redarna. Redarna betalar normalt 80 % av priset i förskott i form av delbetalningar som sammanfaller med vissa avgörande stadier under tillverkningen, och de resterande 20 % vid leverans. Redarnas deltagande i finansieringen av byggandet är därför avgörande. Meningen med KUKE:s förskottsbetalningsgarantier till förmån för SSN var att säkra förskottsbetalningarna från redarna mot risken att varvet inte skulle leverera fartyget.
(198)
Enligt den information som Polen har lämnat beviljades KUKE-garantierna på följande sätt. Först slöts ett avtal med redarna, och detta innehöll normalt ett villkor om att varvet inom en viss tidsperiod skulle visa att produktionsfinansieringen garanterades av KUKE. KUKE utfärdade ett beslut om att det skulle säkerställa finansieringen av hela fartyget genom förskottsbetalningsgarantier. I efterföljande enskilda avtal aktiverade KUKE garantin för varje enskild förskottsbetalning (normalt fyra). KUKE:s totala exponering för att varvet eventuellt misslyckas med leveransen är normalt 80 % av det totala inköpspriset, vilket motsvarar de totala förskottsbetalningarna som redaren har betalat före leveransen. Denna totala exponering är känd när KUKE utfärdar beslutet om att säkra förskottsbetalningarna från redaren. Garantin löper ut när fartyget levereras.
(199)
KUKE bedriver en varierande verksamhet i egenskap av polskt exportkreditorgan (19). Denna verksamhet kan i huvudsak delas in i kommersiell verksamhet och den verksamhet som bedrivs på uppdrag av och med garanti från staten. Den senare verksamheten sker via ett separat bankkonto, ”Interes Narodowy”. De garantier som erbjudits SSN ingår i den verksamhet som garanteras via staten.
(200)
Enligt informationen från Polen beviljades KUKE:s förskottsbetalningsgarantier till SSN mot en garantipremie som varierade beroende på garantins värde. Avgiften var 2 % per år för garantier som inte översteg 35 miljoner zloty och 1 % per år för garantier som översteg 35 miljoner zloty. Som säkerhet krävde KUKE överlåtelse av äganderätten till fartyget, fartyget under byggnation eller materialet.
(201)
Det framgår av tabellerna 3-5 och den ovanstående informationen att SSN sedan den 1 maj 2004 har gynnats av åtgärder till ett totalt nominellt värde av 3 047 943 120,5 zloty (omkring 896 miljoner euro).
Tabell 3
Statligt stöd som beviljats till förmån för SSN mellan den 1 maj 2004 och den 30 juni 2007, uppgifter från de polska myndigheterna
Nr
Beviljande organ
Stödform
Rättslig grund
Beslutets eller avtalets nummer
Beviljandedag
Dag för ikraftträdande
Ränta
Period för vilken stödet beviljades
Stödets nominella värde
(i zloty)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1.
ARP
Kapitaltillskott
Lag av den 15.9.2000 i handelslagstiftningen (Dz.U. nr 94, 1037 i dess ändrade lydelse)
Rep. A nr 4528/2004
21.12.2004
20.6.2005
Ej tillämpbart
Engångsstöd
61 752 652,83
2.
KPS
Lån
Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse)
Avtal nr 1/10/2005
13.10.2005
14.10.2005
WIBOR 1 mån + 2 %
13.4.2006
20 000 000,00
3.
KPS
Lån
Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse)
Avtal nr 1/2/2006
15.2.2006 (bilagor: 27.4.2006, 24.8.2006, 26.9.2006, 27.11.2006, 21.12.2006, 31.1.2007)
21.2.2006
27.4.2006
27.9.2006
16.2.2007
21.2.2007
30.3.2007
1.5.2007
31.5.2007
Ingen uppgift
31.8.2009
68 405 400,00
(18 000 000,00 US-dollar)
4.
KPS
Lån
Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse)
Avtal av den 12.1.2007
12.1.2007
3.4.2007
5.4.2007
16.4.2007
26.4.2007
30.4.2007
16.5.2007
31.5.2007
Ingen uppgift
31.1.2009
82 902 937,50 (21 375 000,00 US-dollar)
5.
KPS
Lån
Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse)
Avtal nr 1/2/2007
9.2.2007 (bilagor: 29.3.2007, 4.4.2007)
9.2.2007
WIBOR 1 mån + 2,25 %
27.4.2007
12 200 000,00
6.
KPS
Lån
Lag av den 23.4.1964 i civillagstiftningen (Dz.U. nr 16, 93 i dess ändrade lydelse)
Avtal nr 2/2/2007
12.2.2007
12.2.2007
WIBOR 1 mån + 2,25 %
12.8.2007
14 300 000,00
Totalt
259 560 990,33
Tabell 4
Statligt stöd som beviljats till förmån för SSN mellan den 30 juni 2007 och den 12 september 2008, uppgifter från de polska myndigheterna
Nr
Beviljande organ
Stödform
Rättslig grund
Beviljandedag
Stödets nominella värde
(i zloty)
1
2
3
4
5
6
7.
KPS
Kapitaltillskott
Avtal
7.8.2007
9 999 954,69
8.
KPS
Kapitaltillskott
7.8.2007
33 999 919,80
9.
ARP
Kapitaltillskott
Avtal mellan SSN och ARP om statligt stöd i form av ett kapitaltillskott
19.9.2008
86 000 151,93
10.
ARP
Lån
Lag av den 30.8.1996 om kommersialisering och privatisering (Dz. U. 02.171.1397 i dess ändrade lydelse)
5.12.2007
49 000 000,00
11.
ARP
Lån
Avtal OPP/3/08
6.2.2008
41 000 000,00
12.
KPS
Lån
Avtal 1/11/2007
23.11.2007
9 000 000,00
13.
KPS
Lån
Avtal 1/3/2008
5.3.2008
20 000 000,00
14.
ARP
Lån
Avtal OPP/5/08
30.9.2009
32 250 000,00
15.
KPS
Lån
12.8.2007
4 709 380,37
16.
ARP
Utbyte av skulder mot aktier
Rep. A. nr 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008
110 999 077,11
17.
KPS
Utbyte av skulder mot aktier
Rep. A. nr 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008
20 572 770,24
Totalt
417 531 254,1
Tabell 5
Offentligrättsliga skulder som inte har indrivits efter den 1 maj 2004
Nr
Beviljande organ
Stödform
Skuld
Utestående belopp
(i zloty)
12.
Staden Szczecin
Uppskov
Upplupen fastighetsskatt mellan juli 2003 och december 2004
12 402 000,00
3. BEDÖMNING
3.1 KOMMISSIONENS BEHÖRIGHET
(202)
I punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget fastställs den så kallade övergångsordningen. I den anges de rättsliga ramarna för bedömningen av stödordningarna och enskilda stödåtgärder som genomförts i nya medlemsstater före dagen för anslutningen och som är fortsatt tillämpliga efter anslutningen.
(203)
Stödåtgärder som har genomförts före anslutningen och som inte är tillämpliga efter anslutningen kan inte granskas av kommissionen, varken enligt övergångsordningen eller enligt det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.
(204)
Å andra sidan kan de åtgärder som genomförts först efter anslutningen bedömas av kommissionen som anmält stöd eller olagligt stöd i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.
(205)
Det avgörande kriteriet för att fastställa vilken dag en viss åtgärd har genomförts är det juridiskt bindande beslut genom vilket behöriga nationella instanser utlovar stöd (20). Huruvida ett administrativt beslut är juridiskt bindande är en fråga för den nationella lagstiftningen. Kommissionen måste dock, särskilt i gränsfall, kunna granska dessa administrativa beslut och, på grundval av deras form och innehåll, bedöma om de enligt polsk lagstiftning kunde ha gett upphov till berättigade förväntningar hos stödmottagarna. Denna befogenhet att granska nationella administrativa beslut är en förutsättning för att kommissionen ska kunna utöva sin exklusiva behörighet att godkänna undantag från det allmänna förbudet mot statligt stöd när det gäller åtgärder som har genomförts i Polen efter den 1 maj 2004.
(206)
En åtgärd är tillämplig efter anslutningen om den genomfördes före anslutningen och fortfarande efter anslutningen kan ge upphov till beviljande av ytterligare stöd eller en ökning av det stödbelopp som redan har beviljats, dvs. om statens exakta finansiella åtagande inte är känt vid den dag då åtgärden genomfördes och fortfarande inte är känt vid tidpunkten för anslutningen.
(207)
I sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande drog kommissionen på grundval av informationen från Polen slutsatsen om att en rad åtgärder som anmälts till kommissionen i själva verket utgjorde nytt stöd som skulle genomföras efter den 1 maj 2004, tidpunkten för Polens anslutning till EU. Kommissionen ansåg specifikt att ett kapitaltillskott, två fullgörandegarantier och en avskrivning och ett uppskov av en fastighetsskatteskuld utgjorde nytt stöd.
(208)
För det första underrättade Polen kommissionen om att de två ifrågasatta fullgörandegarantierna (åtgärderna 62 och 63 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande) i själva verket aldrig hade beviljats. De bör därför inte omfattas av detta beslut.
(209)
För det andra bekräftade Polen att den upplupna fastighetsskatteskulden till staden Szczecin för perioden mellan juli 2003 och december 2004 (åtgärderna 64-68 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande) hittills varken hade drivits in eller avskrivits. Detta innebär att skulden hade skjutits upp och inte drivits in långt efter tidpunkten för anslutningen. Enligt etablerad rättspraxis (21) kan kontinuerligt utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder utgöra statligt stöd, så som kommer att diskuteras mer ingående nedan. En sådan utebliven indrivning ingår klart i kommissionens behörighet enligt artikel 88 i EG-fördraget när det gäller perioden efter anslutningen. Dessa åtgärder omfattas därför av detta beslut.
(210)
För det tredje och i fråga om kapitaltillskottet från ARP (åtgärd 61 i del B i bilagan till beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande) har synpunkterna från Polen och tredje parter inte övertygat kommissionen om att denna åtgärd inte utgör nytt stöd. Åtgärden omfattas därför av detta beslut.
(211)
Kommissionen förklarar nedan skälen till varför den inte kan godkänna de argument som Polen och de berörda parterna har lämnat.
(212)
När det gäller Polens argument om att kapitaltillskottet borde betraktas mot bakgrund av den polska regeringens omfattande räddningsprogram för varvsindustrin i Polen anser kommissionen att ett sådan allmänt regeringsprogram inte kan ge upphov till ett berättigat krav från SSN:s sida om att en av dess aktieägare, ARP, måste genomföra ett fullständigt kapitaltillskott. Av budgetskäl kunde ARP ursprungligen inte genomföra det kapitaltillskott som deklarerades i omstruktureringsplanen från 2003 fullt ut.
(213)
I fråga om Polens argument om att kommissionen tillämpar kriterier från EG:s lagstiftning på händelser och nationell lagstiftning före anslutningen, definieras kommissionens behörighet att agera när det gäller åtgärder som har beviljats före anslutningen i anslutningsakten som är bindande för gemenskapen och Polen. Kommissionen har tolkat begreppet genomföra före anslutningen i analogi med begreppet att bevilja stöd (22).
(214)
Polen hävdar att enligt nationell lag krävdes endast ett godkännande av omstruktureringsplanen och planens stödåtgärder från ordföranden för byrån för konkurrens och konsumentskydd. Kommissionen anser inte att detta godkännande i sig kan uppfylla kraven för att åtgärden måste ha genomförts före anslutningen. Den nationella konkurrensbyrån kontrollerade om stödet var förenligt med den nationella lagstiftningen om statligt stöd men, precis på samma sätt som när kommissionen granskar statligt stöd enligt artikel 88 i EG-fördraget, gav byråns godkännande inte upphov till några berättigade förväntningar enligt nationell lag om att stödet verkligen skulle beviljas.
(215)
Polen anser också att det är ett oomstritt faktum att SSN och ARP hade kommit överens om det kapitaltillskott som finns med i omstruktureringsplanen från 2003. Så som kommissionen fastställde i sitt beslut om att inleda ett formellt granskningsförfarande anses ett stöd vara genomfört om en behörig instans fattar ett beslut om att stödet kommer att beviljas och om beslutet enligt nationell lagstiftning kan ge upphov till berättigade förväntningar som kan åberopas inför en nationell domstol. För att kommissionen ska kunna utöva sin behörighet enligt anslutningsakten och EG-fördraget måste den självfallet kunna verifiera att så är fallet. Varken Polen eller de behöriga parterna har lagt fram några bevis för att SSN skulle kunna åberopa berättigade förväntningar inför nationell domstol med motiveringen att det totala kapitaltillskottet på 241 miljoner zloty ingick i den omstruktureringsplan från 2003 som man hade kommit överens om med ARP. I själva verket krävdes två extra bolagsstämmor för att genomföra detta kapitaltillskott: resolutionerna av den 29 april 2004 (180 miljoner zloty) (23) och den 24 december 2004 (61 miljoner zloty).
3.2 STATLIGT STÖD ENLIGT ARTIKEL 87.1 I EG-FÖRDRAGET
3.2.1 FÖREKOMST AV STATLIGT STÖD
(216)
Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.
(217)
Kommissionen konstaterar att alla åtgärder som beskrivs i avsnitt 2.7 har beviljats av staten eller via statens medel och var selektiva, eftersom de beviljades till förmån för ett särskilt företag.
(218)
SSN är ett av de största varven i Europa. Under de senaste åren har containerfartyg utgjort över 60 % av varvets orderbok. SSN konkurrerar därför aktivt med varven i Tyskland och Danmark. Den kontinuerliga subventioneringen av SSN, som har gjort det möjligt för företaget att sluta avtal utan att till fullo bedöma eller undanröja riskerna, har haft en negativ inverkan på andra europeiska varv med kapacitet att tillverka containerfartyg.
(219)
Kommissionen konstaterar att SSN även är verksamt i andra fraktfartygssegment och erbjuder produkter såsom kombifartyg, kemikalietankfartyg och ro-ro-fartyg (inklusive ro-pax och con-ro) och således konkurrerar inom dessa segment med andra europeiska varv. Som exempel kan nämnas att produkt- och kemikalietankfartyg utgjorde ca 8 % av orderboken hos de europeiska varven i slutet av 2006. Särskilt de tyska och rumänska varven är verksamma inom dessa segment.
(220)
På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att det statliga stöd som beviljats till förmån för SSN påverkade handeln mellan medlemsstaterna.
(221)
Slutligen behöver kommissionen fastställa om de åtgärder som har beviljats till förmån för SSN innebär en otillbörlig fördel och därmed snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. Kommissionen konstaterar att de polska myndigheterna bestred klassificeringen av lån från KPS och garantier från KUKE som statligt stöd, och hävdade att åtgärderna uppfyllde kriteriet avseende en investerare i en marknadsekonomi. Polen bestred inte klassificeringen av andra åtgärder som omfattas av detta beslut som statligt stöd.
(222)
Kommissionen kommer nedan att förklara varför systematisk utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder inte uppfyller kriteriet avseende en fordringsägare i en marknadsekonomi. Kommissionen kommer därefter att i detalj bedöma de stöd som Polen förnekar. Slutligen kommer kommissionen att betrakta under vilka omständigheter de åtgärder som omfattas av beslutet beviljades och deras påverkan på konkurrensen.
a) Utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder
(223)
Enligt etablerad rättspraxis (24) kan fortsatt utebliven indrivning av offentligrättsliga skulder utgöra statligt stöd, så som kommer att diskuteras mer ingående nedan. En sådan utebliven indrivning omfattas klart av kommissionens behörighet enligt artikel 88 i EG-fördraget när det gäller perioden efter anslutningen. Kommissionen anser att ingen fordringsägare i en marknadsekonomi skulle gå med på ett sådant långvarigt uppskov med betalning av fordringarna. Vidare har Polen inte lämnat något bevis på att den relevanta skattemyndigheten har vidtagit åtgärder för att driva in sina offentligrättsliga fordringar från SSN, t.ex. genom tvångsförfarande eller enligt konkurslagen. Slutligen strider denna uteblivna indrivning mot de polska myndigheternas försäkran om att SSN regelbundet har betalat sina offentligrättsliga skulder sedan den 1 maj 2004 och inte har dragit nytta av uppskov eller återbetalningsplaner i fråga om dessa skulder.
b) Åtgärder som Polen förnekar och anser uppfylla kriterierna för en investerare i en marknadsekonomi
(224)
När det gäller stödet från KPS i form av rörelsekapitallån kan kommissionen inte godkänna Polens argument om att dessa lån är fria från statligt stöd. Kommissionen konstaterar att den räntesats som KPS debiterade mer eller mindre låg på samma nivå som referensräntan. Kommissionen konstaterar också att SSN hade befunnit sig i en mycket svår finansiell situation under många år. SSN kunde inte få någon extern finansiering till sin produktion med stöd av staten, varken i form av deltagande från KPS eller i form av garantier. Företagets rörelsekapital finansierades genom förskottsbetalningar som helt täcktes av KUKE-garantier eller genom KPS-lån. Den av KPS debiterade räntesatsen kan därför inte anses till fullo återspegla den risk som KPS belastades med. Det är sant att KPS krävde säkerhet men värdet på denna säkerhet är tvivelaktigt. Man bör hålla i åtanke att KUKE krävde en liknade säkerhet och att det mot bakgrund av SSN:s skulder i förhållande till dess tillgångar (skuldkvoten) var osannolikt att KPS skulle kunna få prioriterade fordringar på varvets tillgångar som säkerhet. Hur som helst har Polen inte lämnat någon detaljerad information som gör det möjligt för kommissionen att bedöma det verkliga värdet på denna säkerhet.
(225)
Vidare ser kommissionen inte någon skillnad mellan lån som har beviljats av KPS och lån som har beviljats av ARP, ägaren till KPS. Det är svårt att instämma i de polska myndigheternas argument om att de lån som beviljades av ARP utgör statligt stöd medan de lån som beviljades av dess dotterbolag, KPS, är förenliga med den marknadsekonomiska investerarprincipen.
(226)
Kommissionen kan inte godkänna Polens argument om att de lån som tillhandahölls av KPS i ett konsortium med Bank Handlowy SA och Bank Pekao SA (åtgärderna 3 och 4 i tabell 3, skäl 201) beviljades på marknadsmässiga villkor och att KPS bidrag inte utgjorde något statligt stöd, eftersom KPS och bankerna deltog i konsortiet och tillhandahöll finansiering ”på likartade villkor”.
(227)
Kommissionen konstaterar att när konsortiet tillhandahöll lånen var SSN ett företag i svårigheter. Utan statligt stöd kunde varvet inte få någon finansiering på marknaden, varken i form av en garanti eller deltagande i finansieringen, så som genom åtgärderna i fråga. Eftersom ingen extern finansiering tillhandahölls utöver konsortiet med KPS verkar det som att bankerna endast var villiga att erbjuda finansiering till varvet på grund av KPS deltagande i transaktionen.
(228)
Vidare konstaterar kommissionen att den räntesats som KPS debiterade för lånen till SSN var jämförbar med referensräntan i Polen vid den tidpunkt då lånen beviljades. Enligt kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (25) är den referensränta som kommissionen tillkännager en miniminivå, som kan ökas i situationer som medför särskilda risker (exempelvis företag i svårigheter, avsaknad av sådana säkerheter som normalt begärs av banker etc.). I detta fall ökades inte räntesatsen för att ta hänsyn till SSN:s svåra situation.
(229)
Slutligen konstaterar kommissionen att KPS hade inrättats som en statligt kontrollerad fond med ett allmänpolitiskt mål och KPS finansiering tillhandahölls eller garanterades fullständigt av staten via ARP. Enligt dokumentet om en strategi för varvssektorn i Polen 2006-2010 grundades KPS för att organisera finansieringen av varvsproduktionen tills varven tas över av privata investerare. Denna strategi, vars mål inte enbart är av ekonomisk natur utan även är sociala och makroekonomiska (26), ger KPS, tillsammans med ARP, staten och andra relevanta offentliga organ en rad befogenheter. De finansiella kopplingarna mellan KPS och ARP respektive staten är tydliga och KPS agerar snarare som ett medel för att överföra tillgångar som är öronmärkta i statsbudgeten till varven i Polen, däribland SSN.
(230)
Mot bakgrund av dessa faktorer drar kommissionen slutsatsen att KPS inte agerade som en investerare i en marknadsekonomi när KPS beviljade rörelsekapitallån till SSN.
(231)
I sina synpunkter efter att beslutet om att inleda ett formellt granskningsförfarande hade antagits framhöll Polen att de förskottsbetalningsgarantier som KUKE hade gett SSN inte utgjorde statligt stöd. Kommissionen kan inte godkänna detta påstående.
(232)
För det första erinrar kommissionen om att KUKE:s förskottsbetalningsgarantier garanteras av staten och hanteras på ett separat bankkonto med namnet ”Interes Narodowy”. Om detta konto inte innehåller tillräckliga medel kan KUKE antingen lyfta ett lån hos staten eller utnyttja statens lånegarantier.
(233)
För det andra erinrar kommissionen om sitt beslut av den 18 juli 2007 i ärende N 105/2007 (27), i vilket kommissionen godkänner att den ordning under vilken KUKE driver sitt program för exportförsäkringar som garanteras av staten är fri från statligt stöd. Denna ordning täcker för närvarande den typ av produktionsgarantier som SSN har fått under många år. Kommissionen konstaterar att ordningen uttryckligen utesluter (28) företag i finansiella svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter. Den mest utmärkande egenskapen för denna ordning är att garantipremierna fastställs på grundval av en riskbedömning. Exempelvis uppgår garantipremien för ett företag som tillhör den högsta riskkategorin […] % per år för garantier under två år och […] % per år för garantier över två år. Baspremien är […] % per år. Som jämförelse fick SSN garantier från KUKE för en premie på 2 % per år om garantin inte översteg 35 miljoner zloty och 1 % per år om garantin översteg detta belopp.
(234)
Det är klart att SSN inte är berättigat till de garantier som omfattades av den ovan beskrivna ordningen och som kommissionen godkände som fri från stöd. Därför är de garantier som har beviljats SSN inte fria från stöd.
(235)
Därutöver är det uppenbart att den garantipremie som debiterades SSN ligger långt under den baspremie som tillämpades för garantier till välmående företag och flera gånger lägre än den premie som debiterades högriskföretag som fortfarande är berättigade till garantier enligt den ovan beskrivna ordningen. Kommissionen drar slutsatsen att den garantipremie som SSN har betalat inte motsvarar en marknadsmässig premie och därför utgör dessa garantier statligt stöd.
(236)
För det tredje och enligt kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (29) får låntagaren inte befinna sig i finansiella svårigheter om en enskild statlig garanti inte ska utgöra statligt stöd. Så var definitivt inte fallet här. Enligt samma tillkännagivande kan stödinslaget i garantin, när låntagaren befinner sig i finansiella svårigheter, vara lika stort som det belopp som garantin faktiskt täcker.
(237)
Slutligen konstaterar kommissionen att SSN uteslutande har förlitat sig på garantier från KUKE och staten och inte har lyckats få några garantier på marknaden. Detta stöder kommissionens slutsats om att förskottsbetalningsgarantierna från KUKE utgör statligt stöd.
(238)
Mot bakgrund av det ovanstående drar kommissionen slutsatsen att KUKE inte agerade som en aktör i en marknadsekonomi när det beviljade garantier till förmån för SSN.
c) Snedvridning av konkurrensen som orsakas av det statliga stödet till SSN
(239)
Kommissionen konstaterar att SSN fullständigt har kunnat förlita sig på det statliga stödet och därmed har använt konkurrensbegränsande metoder, såsom prissättning som understiger produktionskostnaderna, utan att för den skull ha lidit av de konsekvenser som sådana metoder normalt innebär, nämligen utträde från marknaden.
(240)
Vidare konstaterar kommissionen att det huvudsakliga och ihållande problemet för SSN var att företaget slöt avtal som visade sig vara förlustbringande på grund av zlotyns fortsatta förstärkning gentemot dollarn, som är den typiska valutan inom varvsindustrin, och stigande världsmarknadspriser för stålplåt. Dessa externa faktorer identifierades som de viktigaste hoten mot varvets verksamhet redan i omstruktureringsplanen från 2002, därefter i den nya omstruktureringsplanen från 2006 och slutligen under privatiseringsförsöket 2008.
(241)
Även om varvets ledning var medveten om dessa risker fortsatte varvet att sluta avtal utan att vidta åtgärder för att mildra riskerna eller endast vidta åtgärder med begränsad effekt. Denna affärspraxis fortsatte under perioden 2004 till 2008 då skeppsbyggnadsmarknaden upplevde en oöverträffad konjunkturuppgång med skeppsbyggnadspriser som steg till oerhörda nivåer. Som ett resultat av denna praxis lyckades varvet bibehålla driften och sysselsättningen men till en kostnad av stora förluster för sin normala skeppsbyggnadsproduktion. Enligt det due diligence-förfarande som Amber utförde under det första halvåret 2008 och som har bekräftats av Polen, är den nuvarande orderboken med leveranser 2008 och 2009 också belastad med betydande förluster på grund av förlustbringande avtal som har slutits utan några riskmildrande åtgärder eller med klart otillräckliga åtgärder.
(242)
På denna grundval drar kommissionen slutsatsen att alla de åtgärder som har beviljats SSN var av sådan art att de snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på skeppsbyggnadsmarknaden.
(243)
Sammanfattningsvis anser kommissionen att alla de åtgärder som har beviljats till förmån för SSN utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget.
3.2.2 MÖJLIGHET FÖR POLEN OCH BERÖRDA TREDJE PARTER ATT INKOMMA MED SYNPUNKTER
(244)
Med sitt beslut av den 1 juni 2005 inledde kommissionen ett formellt granskningsförfarande beträffande en rad åtgärder som skulle beviljas på olika rättsliga grunder av både den lokala myndigheten och det statligt ägda företaget ARP Dessa åtgärder omfattade skuldsanering, ett kapitaltillskott och fullgörandegarantier.
(245)
Kommissionen uppgav också att Polens argument om att förskottsbetalningar från redarna skulle betraktas som eget bidrag inte kunde accepteras. I samband med detta uttryckte kommissionen tvivel om huruvida de förskottsbetalningsgarantier som KUKE erbjöd utgjorde statligt stöd eller inte och tillkännagav att den skulle undersöka dessa garantiers karaktär.
(246)
De polska myndigheterna lämnade sina synpunkter och även om de ifrågasatte kommissionens behörighet att bedöma förenligheten med den gemensamma marknaden för vissa av åtgärderna i fråga, ifrågasatte de inte kommissionens slutsats att om dessa åtgärder hade beviljats efter Polens anslutning till EU så utgör de nytt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget. Detta med undantag av de garantier som KUKE erbjöd, som de polska myndigheterna hävdade vara fria från statligt stöd. Senare hävdade Polen också att lånen från KPS inte utgjorde statligt stöd. Kommissionen har ovan behandlat dessa argument från Polen.
(247)
Under kommissionens granskning har den polska staten i egenskap av majoritetsägare i SSN ändrat sin strategi betydligt och många gånger, så som beskrivningen av händelserna ovan visar. Strategin om att konsolidera varvssektorn har ersatts med en strategi om att delvis privatisera varvet och senare ersattes denna av en strategi om fullständig privatisering. För närvarande äventyras denna sistnämnda strategi av den uppenbara bristen på intresse hos marknaden att köpa varvet.
(248)
Så som beskrivs ovan har kommissionen regelbundet haft kontakt med både SSN och de polska myndigheterna i egenskap av ägare av SSN. Kommissionen har regelbundet påpekat för både Polen och varvet att alla de åtgärder som varvet har beviljats från statliga medel med all sannolikhet utgör statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget mot bakgrund av varvets svåra finansiella situation och avsaknaden av extern finansiering som är fri från statligt stöd. Kommissionen har också varnat om att detta statliga stöd har beviljats i strid med artikel 88.3 och att inte verkar vara möjligt att motivera stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. Kommissionen har också upprepade gånger påpekat att KUKE-garantierna till SSN utgör statligt stöd.
(249)
Slutligen har kommissionen under sin granskning samlat in uppgifter om KPS verksamhet och karaktären hos de rörelsekapitallån som KPS har beviljat till förmån för varvet. Kommissionen påpekade för Polen att dessa lån med alla sannolikhet utgjorde statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget.
3.3 STÖDETS FÖRENLIGHET MED BESTÄMMELSERNA: UNDANTAG ENLIGT 87.3 I EG-FÖRDRAGET
(250)
Huvudsyftet med åtgärderna är att stödja ett företag i finansiella svårigheter och att upprätthålla driften. I sådana fall kan undantaget enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget, som tillåter stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, tillämpas om de relevanta villkoren uppfylls.
(251)
Undsättnings- och omstruktureringsstöd till krisföretag regleras för närvarande av gemenskapsriktlinjerna för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (30) (nedan kallade riktlinjerna), som ersatte den tidigare texten som antogs 1999 (31) (nedan kallade riktlinjerna från 1999).
(252)
Övergångsbestämmelserna i riktlinjerna föreskriver att anmälningar som har registrerats före den 10 oktober 2004 kommer att granskas enligt de villkor som gällde när anmälan gjordes (punkt 103). I det aktuella fallet anmäldes några av åtgärderna till kommissionen enligt den övergångsordning som anges i punkt 3 i bilaga IV till anslutningsfördraget av den 29 april 2004, när riktlinjerna från 1999 gällde. I riktlinjerna föreskrivs att de är tillämpliga för bedömningen av alla undsättnings- eller omstruktureringsstöd som beviljas utan kommissionens godkännande (olagligt stöd) om stödet, eller en del av det, beviljades efter den 1 oktober 2004 (punkt 104 första stycket). Kommissionen konstaterar att nästan alla de åtgärder som beskrivs i tabellerna 3 och 4 olagligen har beviljats efter denna dag och att riktlinjerna från 2004 därför gäller.
(253)
Riktlinjerna är tillämpliga på företag i alla branscher, förutom dem som finns angivna i punkt 18 i riktlinjerna. I punkt 12 i rambestämmelserna för statligt stöd till varvsindustrin (32), som utgör regelverket för bedömning av statligt stöd inom denna sektor, hänvisas till riktlinjerna som relevant rättslig grund för bedömningen av undsättnings- och omstruktureringsstöd.
(254)
I riktlinjerna anges en möjlighet att bevilja undsättningsstöd som ett tillfälligt stöd till företag i finansiella svårigheter för att ge det tid att utarbeta en plan för omstrukturering eller likvidation eller ta itu med en akut likviditetskris som kan lösas under den period som undsättningsstödet omfattar.
(255)
Kommissionen konstaterar att det statliga stöd som har beviljats till förmån för SSN inte uppfyller kravet om att det är tillfälligt, eftersom alla stödåtgärder omfattar perioder som vida överstiger de föreskrivna sex månaderna, eller kravet om att det kan krävas tillbaka, eftersom stödet omfattar oåterkalleliga åtgärder såsom kapitaltillskott jämförbara med bidrag.
(256)
Kommissionen drar därför slutsatsen att de åtgärder som omfattas av beslutet inte är förenliga med den gemensamma marknaden som undsättningsstöd.
(257)
Enligt definitionen i punkt 17 i riktlinjerna grundar sig ett omstruktureringsstöd på en realistisk, enhetlig och omfattande plan som syftar till att återställa ett företags långsiktiga lönsamhet inom en rimlig tidsram. Omstruktureringen omfattar vanligtvis följande inslag: omstrukturering av alla aspekter av företagets drift och omorganisation och rationalisering av företagets verksamhet, vilket innebär att företaget avyttrar förlustbringande verksamheter, och finansiell omstrukturering. En omstrukturering som kan dra fördel av statligt stöd kan inte begränsa sig till ett finansiellt stöd i syfte att överbrygga tidigare förluster utan att frågan om orsakerna till dessa förluster utreds, dvs. utan att en genuin omstrukturering genomförs. I riktlinjerna krävs att omstruktureringsstödet begränsas till vad som är absolut nödvändigt och en betydande del av omstruktureringen måste därför finansieras genom medel som är fria från statligt stöd. För att säkerställa att de negativa följderna av stödet och snedvridningen av konkurrensen minimeras måste kompensationsåtgärder vidtas.
(258)
Med tanke på omstruktureringsstödets mycket snedvridande karaktär anser kommissionen att stöd till företag i svårigheter kan bidra till utvecklingen av näringsverksamheter utan att det påverkar handeln i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, under förutsättning av de villkor som läggs fast i riktlinjerna uppfylls.
(259)
Kommissionen kommer nedan att analysera om dessa villkor har uppfyllts.
(260)
För att bedöma förenligheten hos de åtgärder som utgör nytt stöd, och särskilt omstruktureringsprocessens förmåga att återställa företagets lönsamhet och om stödet är begränsat till ett minimum, måste kommissionen betrakta omstruktureringsplanen och stödet som en helhet, inklusive det ”tidigare stödet”, dvs. det stöd som genomfördes före anslutningen och som därefter inte är tillämpligt.
3.3.1 FÖRETAGETS STÖDBERÄTTIGANDE
(261)
I riktlinjerna anses ett företag vara i svårigheter, och därför berättigat till undsättnings- och omstruktureringsstöd, om det inte med finansiella medel eller med medel från aktieägare eller extern upplåning kan hejda förluster som utan ingripanden från de offentliga myndigheterna leder till att företaget med största sannolikhet försätts i konkurs på kort eller medellång sikt. I riktlinjerna anges också några typiska tecken på att företag befinner sig i svårigheter, såsom ökande förluster eller sjunkande omsättning.
(262)
I punkt 12 i riktlinjerna från 1999 föreskrivs att ett nybildat företag inte har rätt till omstruktureringsstöd, även om dess finansiella ställning inledningsvis är svag. Detta gäller i synnerhet när ett nytt företag har uppstått genom likvidation av ett befintligt företag eller när det enbart tar över ett sådant företags tillgångar. I riktlinjerna specificeras att ett företag principiellt kommer att betraktas som nyskapat under de första tre åren efter det att verksamheten har inletts på det berörda verksamhetsområdet.
(263)
De polska myndigheterna hävdar att SSN bara är ett annat namn för ASS, som existerade och samarbetade med SSPH och SS innan det gick i konkurs.
(264)
Dock tyder alla omständigheter på att SSN inte tog över några av SSPH:s eller SS skulder utan att dessa förblev hos de två företagen och togs omhand under konkursförfarandet. Polen har uppgett att SSPH:s leverantörsrelaterade skulder till ett belopp av 15 miljoner zloty togs över av SSN men har inte lämnat några ytterligare uppgifter eller någon dokumentation om detta.
(265)
Därför påbörjade SSN sin verksamhet utan några skulder från sina företrädare. De polska myndigheterna har inte lämnat några bevis på att SSN tog över skulder. Vidare och med tanke på varvets storlek skulle skulden på 15 miljoner zloty som enligt vad som påstods hade tagits över, inte motivera påståendet om att det fanns en ekonomisk kontinuitet mellan SSPH/SS och SSN. Därutöver konstaterar kommissionen att de pågående avtalen togs över under pågående produktionscykel, dvs. när skulderna kompenserades av fordringar, och att de därför inte utgör någon ytterligare ärvd belastning. Vidare slöt SSN i själva verket nya avtal för dessa fartyg (33).
(266)
För det andra konstaterar kommissionen, samtidigt som den noterar att ASS var verksamt inom skeppsbyggnadsindustrin tillsammans med SS innan SSPH gick i konkurs (ramavtal och leasingavtal från januari 2002), att SSN:s storlek efter juni 2002 jämfört med storleken för ASS före juni 2002 urholkar påståendet om att det fanns en ekonomisk kontinuitet mellan dessa två enheter. Av resultaträkningen framgår att omsättningen ökade från 88 miljoner zloty 2001 till 425 miljoner zloty 2002 och till 1 100 miljoner zloty 2003.
(267)
Kommissionen drar därför slutsatsen att den inte kan godkänna detta påstående från de polska myndigheterna om att SSN endast var en fortsättning av ASS, som hade existerat långt innan SSPH gick i konkurs. I ekonomiska termer finns det en klar uppdelning mellan de två enheternas verksamheter, vilket huvudsakligen åskådliggörs av det faktum att inga skulder övertogs. SSN var därför ett nytt företag, som inte var berättigat till omstruktureringsstöd.
(268)
Enligt punkt 12 i riktlinjerna betraktas ett företag som nyskapat under de första tre åren efter det att verksamheten har inletts. Den aktuella situationen är specifik i så måtto att ett nytt företag har uppkommit genom likvidationen av ett tidigare företag. Enligt punkt 12 i riktlinjerna är detta ett scenario som gör att ett företag inte är berättigat till undsättnings- och omstruktureringsstöd. I det aktuella fallet anser kommissionen att inlämningen av konkursansökan för SSPH och SS i juli 2002 är avgörande i detta hänseende. Det är denna konkurs som markerar uppbrottet mellan den gamla ekonomiska enheten och den nya ekonomiska enheten, som skyddades från den gamla ekonomiska enhetens skulder. Kommissionen drar därför slutsatsen att SSN inte var berättigat till undsättnings- och omstruktureringsstöd under tre år med början från juli 2002, när företaget påbörjade sin nya verksamhet, fritt från gamla skulder.
(269)
Enligt punkt 12 i riktlinjerna blir ett företag som inledningsvis betraktades som nyskapat berättigat till undsättnings- eller omstruktureringsstöd när det har gått tre år från det att företaget startades, under förutsättning att det uppfyller kraven för ett företag i svårigheter i den mening som avses i riktlinjerna. Kommissionen konstaterar att villkoren för att SSN skulle bli berättigat enligt riktlinjerna uppfylldes efter att denna treårsperiod hade löpt ut. SSN gick kontinuerligt med förlust och räddades flera gånger från konkurs genom statligt ingripande. Det uppfyllde därför från och med juli 2005 villkoren för ett företag i svårigheter enligt punkt 11 i riktlinjerna.
3.3.2 ÅTERSTÄLLANDE AV LÖNSAMHET
(270)
Enligt punkt 34 i riktlinjerna beviljas stödet under förutsättning att man genomför en omstruktureringsplan, som måste göra det möjligt för företaget att återställa sin lönsamhet inom en rimlig tidsram. Med återställning av lönsamhet menas att företaget, när omstruktureringen väl är genomförd, kan bära alla sina kostnader och generera en tillräcklig avkastning på eget kapital för att företaget ska vara i stånd att konkurrera av egen kraft. Omstruktureringen måste ha så kort varaktighet som möjligt.
(271)
Kommissionen konstaterar för det första att den under granskningen undersökte två omstruktureringsplaner, en från 2002 och en från 2006, som togs fram av varvets ledning och godkändes av staten. Kommissionen drar med hänsyn till dessa båda planer slutsatsen att Polen har misslyckats med att visa att de var tillräckliga för att varvet skulle återställa sin långsiktiga lönsamhet. Eftersom omstruktureringsplanen från 2006 ersatte omstruktureringsplanen från 2002, kommer kommissionen att nedan förklara skälen till sin slutsats med avseende på omstruktureringsplanen från 2006.
(272)
Den planerade strategin om att fokusera på nischmarknader på vilka varvet antog att det hade en konkurrensfördel och där det ansågs att den allmänna konkurrens- och marknadsmiljön var gynnsam verkade passa SSN. Det faktum att nästan 70 % av fartygen i varvets orderbok under de följande åren utgjordes av containerfartyg visar emellertid att det inte hade skett någon större förändring av varvets inriktning. Det fanns inga andra tecken, såsom stora forsknings- och utvecklingsprojekt eller marknadsföring, som stöder slutsatsen om att varvet skulle kunna genomföra denna strategi på kort sikt. Kommissionen var därför inte övertygad om att denna marknadsstrategi var realistisk.
(273)
Den planerade investeringsnivån, som uppgick till 200 miljoner zloty, var uppenbart otillräcklig mot bakgrund av att varvets anläggningar var i dåligt skick och hade minskat avsevärt i värde. Samtidigt som det bokförda värdet på tillgångarna uppgick till 130 miljoner zloty 2006 uppgick den prognostiserade värdeminskningen för 2006-2009 till 85 miljoner zloty. Detta antyder att en stor del av investeringen omedelbart skulle kvittas mot värdeminskningen och att den faktiska moderniseringen skulle bli blygsam.
(274)
Kommissionens uppfattning om att de planerade investeringarnas omfattning inte var tillräcklig stärktes av det faktum att det i omstruktureringsplanen från 2006 antogs att produktiviteten för SSN 2011 skulle nå den genomsnittliga produktivitetsnivå som gällde inom EU år 2000 (då varvets produktivitet var jämförbar med genomsnittet inom EU för 1992), och kommissionen ansåg att detta inte var tillräckligt för att varvet skulle kunna konkurrera på marknaden utan långsiktigt statligt stöd.
(275)
Kommissionen tvivlade på om de planerade löneökningarna på omkring 5 % per år skulle vara tillräckliga för att motivera arbetstagarna att bli kvar på varvet, eftersom en hög frånvaronivå och en brist på kvalificerade arbetstagare - på grund av att de lämnade varvet för högre löner på andra europeiska varv - var (och fortfarande är) ett av varvets huvudproblem.
(276)
Enligt planen skulle avkastningen på sysselsatt kapital, utan någon hänsyn till löneökningar, uppgå till i genomsnitt 19 % per år under 2007-2011, vilket hävdades vara den avkastningsnivå som en privat investerare förväntade sig. Om hänsyn togs till de oundvikliga löneökningarna skulle avkastningen på sysselsatt kapital under samma period bli ca 1,45 % per år, vilket var långt under den nivå som en privat investerare skulle acceptera.
(277)
Generellt sett konstaterar kommissionen att förutom de fysiska investeringarna som varvet hade identifierat, specificerat, kvantifierat, rangordnat efter prioritet och fastställt tidsplanen för, var de planerade åtgärderna formulerade på ett vagt sätt och i allmänna ordalag, för det mesta i form av rekommendationer för uppföljningsanalyser. Kommissionen kunde därför inte bedöma dessa åtgärders inverkan och den var därför inte övertygad om att åtgärderna var rimliga och tillräckligt omfattande för att angripa varvets strukturella problem.
(278)
På grundval av ovanstående ansåg kommissionen att den planerade industriella och organisatoriska omstruktureringen inte skulle vara tillräcklig för att återställa varvets långsiktiga lönsamhet. Planen sträckte sig inte tillräckligt långt och målet för resultatet 2011 var inte tillfredsställande. Varvet saknade det extrakapital som behövdes för att uppgradera och förbättra effektiviteten. Kommissionen tvivlade på att varvet skulle kunna skaffa det kapital som krävdes för en omfattande omstrukturering på marknaden.
(279)
Dessa tvivel bekräftades av hur privatiseringsprocessen för SSN faktiskt framskred. Så som beskrivs ovan gjorde ARP, majoritetsägaren i SSN, tre försök att hitta en privat investerare som kunde ta över varvet. Inget av dessa privatiseringsförsök (delprivatiseringen 2006 eller de två försöken att sälja en majoritetsandel i varvet 2007) lyckades. Kommissionen konstaterar att privatiseringsförsöken ägde rum vid en tidpunkt då skeppsbyggnadsmarknaden kännetecknades av en oöverträffad högkonjunktur och därför erbjöd optimala förhållanden för en försäljning av varvet. Det negativa resultatet av privatiseringsprocessen kan endast tolkas som marknadsaktörernas brist på förtroende för varvets förmåga att återställa sin långsiktiga lönsamhet. Ambers beslut att dra sig ur privatiseringsprocessen efter en djupgående due diligence-undersökning är bara ytterligare ett bevis på detta (34).
(280)
Kommissionen har konstaterat att de polska myndigheterna gjorde en förnyad insats att hitta en privat investerare till SSN när Amber drog sig tillbaka. Fram till tidpunkten för detta beslut har ingenting inträffat som övertygar kommissionen om att en förnyad privatiseringsinsats kan leda till ett positivt resultat inom den närmaste framtiden och i enlighet med riktlinjerna.
(281)
Kommissionen har särskilt bedömt omstruktureringsplanen från 2008, som togs fram av Mostostal, även med beaktande av Mostostals presentation av planen vid mötet den 24 juni 2008. Kommissionen konstaterar att denna omstruktureringsplan i många avseenden endast var ett utkast som tjänar som grund för ytterligare analytiskt arbete som bör genomföras av investeraren. I vissa hänseenden innehåller den allvarliga brister, vilket har lett till att kommissionen har dragit slutsatsen om att planen inte har kunnat visa att varvet kan bli lönsamt inom en rimlig tidsram.
(282)
Kommissionen anser särskilt att trovärdigheten för affärsstrategin med avseende på skeppsbyggnadssektorn inte har bevisats. Planen erbjöd ingen information utöver ett enkelt konstaterande om att varvet kommer att fortsätta tillverka fartyg. Den innehöll ingen analys av varvets förmåga att bygga ro-pax- och kombifartyg (t.ex. designkapacitet, kompetens) eller förmågan att sluta avtal för sådana fartyg på kort till medellång sikt (t.ex. kontakter med kunder eller andra varv om möjligheterna att lägga ut arbete på dem), inga marknadsprognoser för dessa segment som visade om den förväntade efterfrågan rättfärdigade denna affärsstrategi och ingen prognos om lönsamheten för dessa segment.
(283)
Kommissionen konstaterar att Mostostal erkänner sin brist på erfarenhet inom skeppsbyggnadssektorn och företagets verkliga avsikt var att hitta en strategisk partner som kan ta hand om varvets skeppsbyggnadsverksamhet. Även om kommissionen underrättades om att Mostostal faktiskt förde samtal med några potentiella samarbetspartner, hade inget sådant samarbete inletts före upprättandet av den omstruktureringsplan som lämnats in till kommissionen. Avsiktsförklaringen med Ulstein visade endast att parterna skulle förhandla om huruvida samarbete var möjligt och i vilken form. Utifrån den reviderade omstruktureringsplan som lämnades in den 7 juli 2008 och i kombination med avsiktsförklaringen kan man dra den slutsatsen att Ulstein tittade på möjligheten att utnyttja SSN:s produktionsanläggningar, men inte i egenskap av ägare utan som en part i ett avtalsförhållande. Inga av dessa dokument visade att Ulstein skulle inleda ett partnerskap med Mostostal för att omstrukturera och driva SSN:s skeppsbyggnadsverksamhet. Detta ger upphov till allvarliga tvivel om de förmodade resultaten av omstruktureringen och de finansiella prognoserna, åtminstone när det gäller skeppsbyggnad, och därmed i själva verket hela affärsdiversifieringskonceptet i sig.
(284)
Det investeringsprogram som ingår i planen och som har tagits fram av varvets ledning visade inte att de föreslagna investeringarna skulle vara nödvändiga för att återställa varvets lönsamhet. Å andra sidan konstaterar kommissionen att omkring 60 % av de planerade investeringarna endast skulle ha som syfte att bibehålla värdet på varvets fasta tillgångar på dagens nivå. Vad som är viktigare är att den reviderade omstruktureringsplanen som lämnades in den 7 juli 2008 bekräftar att en extern konsult arbetade med ett investeringsprogram för skeppsbyggnadsverksamheten, vilket visar att det investeringsprogram som Mostostal planerade att genomföra inte kan betraktas som en trovärdig grund för Mostostals finansiella prognoser, eller för att återställa den långsiktiga lönsamheten. Kommissionen anser därför att det inte har visats att det föreslagna investeringsprogrammet var tillräckligt omfattande för att återställa lönsamheten.
(285)
Kommissionen konstaterar vidare att vissa viktiga omstruktureringsåtgärder (organisatorisk omstrukturering, hantering av förbrukningsmaterial och lager, omstrukturering av personalen) beskrevs relativt allmänt och att planen närmast var ett utkast som tjänade som bas för ytterligare analytiskt arbete som investeraren skulle genomföra. Även om det bedöms som positivt att man i planen har identifierat vissa områden som är i behov av omstrukturering, gör vagheten att kommissionen inte kan bedöma om omstruktureringsåtgärderna är tillräckliga för att lösa varvets problem, och under vilka förutsättningar och inom vilken tidshorisont de skulle kunna genomföras.
(286)
När det gäller de finansiella prognoserna saknade planen en detaljerad förklaring om hur olika omstruktureringsåtgärder, däribland investeringar och olika besparingsåtgärder och tillhörande produktivitetsförbättringar, skulle påverka de finansiella prognoserna. Det fanns inte heller någon analys som testade dessa prognosers känslighet med avseende på olika riskfaktorer, såsom utvecklingen av marknaden, priser, materialkostnader, valutakurser och löner. I avsaknad av en detaljerad beskrivning och motivering av de antaganden som ligger bakom dessa finansiella prognoser anser kommissionen att prognosernas trovärdighet och omstruktureringsplanens hållbarhet inte har påvisats. Detta är särskilt viktigt med tanke på att investeraren själv uppgav att de finansiella prognoserna visade att avkastningen på investeringen var tveksam.
(287)
Kommissionen konstaterar slutligen att investeraren ansåg att ett framgångsrikt genomförande av omstruktureringsplanen var beroende av ytterligare statligt stöd. Även med detta ytterligare statliga stöd och investerarens ingripande skulle avkastningen på kapitalet i slutet av omstruktureringsperioden fortfarande vara relativt låg, med tanke på att alternativa investeringsmöjligheter, såsom statsobligationer, har liknande avkastning och lägre risk, så som investeraren själv konstaterar.
(288)
Kommissionen anser därför att varvets förmåga att återställa lönsamheten på grundval av omstruktureringsplanen från juni 2008 som upprättats av Mostostal inte har demonstrerats.
(289)
Kommissionen konstaterar att även om den omstruktureringsplan som lämnades in i september 2008 är längre utvecklad än planen från juni 2008, kvarstår fortfarande de flesta av kommissionens tvivel i fråga om planens hållbarhet och trovärdighet.
(290)
Planen innehåller inte någon fullständig marknadsanalys av alla aktiviteter som har planerats för SSN:s efterträdare. Endast en begränsad marknadsbeskrivning presenteras för SSN Ulsteins och SSN Nowas planerade verksamhet och denna beskrivning anger inte den beräknade efterfrågan eller lönsamheten för denna verksamhet. Ingen affärsplan som sådan presenteras för SSN Odra och omstruktureringsplanen antyder endast att företaget eventuellt kommer att bygga vissa typer av fartyg, utan att tillhandahålla en tillräcklig motivering.
(291)
Kommissionen konstaterar att SSN Odra, som enligt planen kommer att fortsätta med SSN:s skeppsbyggnadsverksamhet, skulle ägas till 100 % av Mostostal, som inte har någon erfarenhet inom skeppsbyggnadssektorn. Ulstein, som var tänkt att bidra till omstruktureringsprojektet med den kunskap och erfarenhet inom skeppsbyggnadssektorn som krävs, har inte för avsikt att vara finansiellt involverad i SSN Odra.
(292)
När det gäller SSN Wspólna konstaterar kommissionen att enligt planen skulle omkring 40 % av företagets kapacitet antingen användas av ett företag som ska avvecklas (SSN Nowa) eller av ett företag som saknar affärsplan (SSN Odra). Därutöver antas att den återstående kapaciteten för SSN Wspólna (9 000-17 000 ton stål, dvs. 12-13 % av kapaciteten) kommer att användas för legotillverkning för andra företag, men den målmarknad, efterfrågan och lönsamhetsnivå som kan uppnås har inte analyserats.
(293)
Därför anser kommissionen att omstruktureringsplanen från den 12 september fortfarande inte visar att affärsstrategin är trovärdig, särskilt inte i fråga om skeppsbyggnadssektorn.
(294)
När det gäller den planerade omstruktureringen av tillgångar konstaterar kommissionen att planen inte innehåller någon analys av varvets investeringsbehov eller justering av investeringsprogrammet. Kommissionen anser att den planerade investeringen på […] miljoner zloty för omlokaliseringen av vissa produktionstillgångar för att frigöra mark är en ersättningsinvestering snarare än en verklig modernisering av tillgångarna.
(295)
Därför uppgår kostnaden för den planerade moderniseringen endast till 104 miljoner zloty och moderniseringsinvesteringen skulle genomföras vid SSN Mostostal, SSN Ulstein och SSN Wspólna. SSN Odra, som förväntas generera nästan 50 % av den framtida vinsten från alla de företag som efterträder SSN, skulle inte göra några investeringar och skulle inte ha några anläggningstillgångar. Kommissionen konstaterar att investeringarna enligt den plan som Mostostal lämnade in i juni 2008 uppgår till 264 miljoner zloty. Eftersom ingen motivering har lämnats för en sådan nedskärning av investeringsprogrammet (med 40 % jämfört med planen från juni) och det inte finns någon analys av företagens investeringsbehov anser kommissionen att det inte har visats att det planerade investeringsprogrammet är tillräckligt för att återställa verksamhetens långsiktiga lönsamhet.
(296)
Det finns ingen beskrivning av de förväntade resultaten från omstruktureringsåtgärderna och det förklaras inte när genomförandet av dessa åtgärder kommer att ge resultat och ha en inverkan på företagens finansiella prestanda. Planen beskriver inte heller vilka antaganden om planerade intäkter och kostnader som ligger bakom de finansiella prognoserna. Dessa faktorer ger upphov till farhågor om prognosernas trovärdighet. Därutöver visar känslighetsanalysen att SSN Mostostal, och särskilt SSN Odra, kommer att förbli mycket sårbara för ändrade marknadsvillkor. En värdeminskning av US-dollarn med 10 % skulle leda till en minskning av den ackumulerade vinsten med 40 % för SSN Mostostal och 83 % för SSN Odra under åren 2009-2012 (i analysen för SSN Odra tas visserligen ingen hänsyn till hedgingpolitiken). Vidare antas i planen att en ökning av stålpriserna med 10 % leder till en minskning av den ackumulerade vinsten på 40 % för SSN Mostostal och 50 % för SSN Odra. Kommissionen drar slutsatsen att planen inte har visat att företagens känslighet för variationer i växelkurserna eller priserna på stål kommer att ligga på en acceptabel nivå efter att man har genomfört en sund hedgingpolitik.
(297)
När det gäller den planerade vinstmarginalen beskriver planen inte på vilka grunder de planerade resultaten har uppskattats (i fråga om driftskostnader, fartygspriser, stålkonstruktionsverksamhetens lönsamhet etc.), och därför måste kommissionen dra slutsatsen att det inte har visats att de beräknade resultaten är baserade på realistiska antaganden. Vidare är de beräknade vinstmarginalerna för SSN Wspólna och SSN Biuro Projektowe obetydliga, vilket medges i omstruktureringsplanen. Kommissionen anser inte att en sådan låg avkastningsnivå skulle vara tillräcklig för att dessa företag ska kunna konkurrera på marknaden utan statligt stöd. Även om SSN Wspólna och SSN Biuro Projektowe enligt planen ska tillhandahålla tjänster för andra företag, vilket hävdas motivera den låga beräknade vinstmarginalen, konstaterar kommissionen att de är meningen att fungera som självständiga företag och deras svaga beräknade resultat ger upphov till farhågor om hela projektets långsiktiga lönsamhet.
(298)
Kommissionen drar därför slutsatsen att trovärdigheten för de finansiella prognoserna är tveksam och att de beräknade resultaten förblir mycket känsliga för ändringar av marknadsvillkoren. Följaktligen anser kommissionen att planens hållbarhet inte har påvisats.
(299)
På grundval av ovanstående anser kommissionen att varvets förmåga att återställa sin lönsamhet enligt omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 inte har påvisats. Vidare konstaterar kommissionen att Ulstein har dragit sig ur privatiseringsprocessen för SSN, vilket innebär att omstruktureringsplanen från den 12 september inte kan genomföras enligt de villkor som antas i planen. Ovanstående bedömning visar dessutom att även om Ulstein deltog i projektet eller om Mostostal hade för avsikt att genomföra omstruktureringsplanen från den 12 september på egen hand (så som tillkännagavs i en skrivelse av den 22 september 2008), skulle denna plan inte betraktas som tillräcklig.
(300)
De misslyckade privatiseringsförsöken innebär att varvet inte kommer att ha tillgång till tillräckligt med kapital på marknadsmässiga villkor för att genomföra omstruktureringsplanen från 2006, och i ännu mindre grad för att genomföra den nödvändiga och omfattande omstruktureringsstrategi som skulle säkerställa varvets långsiktiga lönsamhet utan något behov av fortsatt statligt stöd. Inte heller kan SSN få tillgång till den kunskap om företagsledning och marknaden som behövs för företagets omstrukturering.
(301)
I avsaknad av en realistisk och omfattande omstruktureringsplan drar kommissionen slutsatsen att det stöd som har genomförts till förmån för SSN och som beskrivs i avsnitt 2.7 ovan är ett rent driftsstöd, och inte ett omstruktureringsstöd som är förenligt med den gemensamma marknaden.
3.3.3 STÖD BEGRÄNSAT TILL ETT MINIMUM
(302)
Enligt punkt 43 i riktlinjerna bör stödbeloppet begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att möjliggöra en omstrukturering. Stödmottagaren förväntas i väsentlig utsträckning bidra till omstruktureringen med egna medel eller genom extern finansiering på marknadsmässiga villkor. Ett sådant bidrag är å ena sidan ett tecken på att marknaden tror på att lönsamheten verkligen kan återställas, och å andra sidan ett sätt att säkerställa att det statliga stödet begränsas till ett minimum. När det gäller stora företag, såsom SSN, bör detta bidrag uppgå till minst 50 % av omstruktureringskostnaderna.
(303)
För det första framgår det av beskrivningen ovan av SSN:s situation att varvet i praktiken inte har kunnat locka till sig någon extern finansiering för omstruktureringen.
(304)
När det gäller det egna bidraget skulle omstruktureringskostnaderna inklusive driftskostnaderna enligt omstruktureringsplanen från 2006 uppgå till 11 500 miljoner zloty, medan det föreslagna egna bidraget skulle uppgå till 3 600 miljoner zloty, dvs. 30 %. Om driftskostnaderna drogs bort från kostnaderna och finansieringen skulle omstruktureringskostnaderna uppgå till 374,7 miljoner zloty och det egna bidraget skulle bli 190 miljoner zloty.
(305)
Kommissionen hyste tvivel om huruvida förväntan om att erhålla 190 miljoner zloty från marknaden var realistisk. Det fanns vid den tidpunkten ingenting som tydde på att SSN skulle kunna anskaffa detta kapital på marknaden. Det föreslagna bidraget kunde därför inte betraktas som faktiskt och reellt, så som krävs enligt riktlinjerna. De många misslyckade försöken från KPS och ARP:s sida att först försöka dra till sig minoritetsaktieägare och sedan sälja 100 % av varvets aktier har visat att marknaden inte är intresserad av att investera i SSN.
(306)
När det gäller finansieringen av verksamheten antogs det i omstruktureringsplanen från 2006 att produktionen skulle finansieras via kommersiella lån och de förskottsbetalningar från redarna som inte garanterades av KUKE, vars totala värde under omstruktureringsperioden 2002-2009 skulle uppgå till 3 200 miljoner zloty, jämfört med 4 200 miljoner zloty som finansierades genom KUKE-garantierna. Återigen fanns det inget som tydde på att SSN vid den tidpunkten skulle kunna erhålla sådan finansiering på marknaden. Det föreslagna bidraget i form av kommersiella lån och garantier kunde därför inte betraktas som faktiskt och reellt, så som krävs enligt riktlinjerna. Kommissionen konstaterar således att varvet hittills inte har kunnat erhålla någon marknadsbaserad finansiering av sin verksamhet utan statligt stöd.
(307)
I omstruktureringsplanen från 2006 angavs vidare att ytterligare betalningar från redarna på 628,7 miljoner zloty efter omförhandling av avtalen skulle betraktas som eget bidrag. Vissa avtal har faktiskt omförhandlats. Kommissionen påpekar att det egna bidraget, enligt riktlinjerna, bör vara ett tecken på att marknaden tror på möjligheten att lönsamheten verkligen kan återställas. Det faktum att redarna, när de stod inför risken att de beställda fartygen inte skulle levereras och mot bakgrund av externa faktorer (såsom ökade stålpriser), var villiga att öka priset på de beställda fartygen visar inte att de tror på varvets möjlighet att bli lönsamt och konkurrenskraftigt på lång sikt. Redarna har vidare inte gått med på att göra några ytterligare betalningar för att täcka omstruktureringskostnaderna utan endast (och detta endast i viss utsträckning) att täcka produktionskostnaderna för de beställda fartygen. Kommissionen kan därför inte godkänna ytterligare betalningar från redarna som eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna.
(308)
Omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 innehöll inte någon avsevärd förbättring i detta hänseende. Även om investeraren förband sig att tillskjuta 149,5 miljoner zloty som skulle användas som delfinansiering av investeringsprogrammet, krävde investeraren också ett ytterligare kapitaltillskott på totalt 588 miljoner zloty från staten och ett lån på 68 miljoner zloty från ARP. Investeraren krävde också ytterligare garantier från KUKE för finansiering av rörelsekapitalet.
(309)
De omstruktureringskostnader som kunde identifieras på grundval av den begränsade informationen i omstruktureringsplanen från 2008 motsvarade minst det beräknade beloppet som behövs för att täcka de förväntade förlusterna från de befintliga skeppsbyggnadsavtalen för 2008-2009 (588 miljoner zloty) och de planerade investeringsbehoven för perioden 2008-2012 (264 miljoner zloty).
(310)
De flesta av dessa kostnader skulle betalas med statligt stöd. Det enda planerade egna bidraget från investeraren var i själva verket ett kapitaltillskott på 149,5 miljoner zloty, vilket motsvarade 17 % av de omstruktureringskostnader som visas ovan. I linje med etablerad praxis (35) anser kommissionen att framtida kassaflöde inte kan betraktas som eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna, eftersom det inte utgör något faktiskt och reellt bidrag från företaget eller företagets aktieägare för att täcka omstruktureringskostnaderna. Därutöver måste kommissionen ta hänsyn till hela omstruktureringsperioden, som började 2002. Med hänsyn till det omfattande statliga stöd som varvet har gynnats av under denna period tunnas det egna bidraget ut ytterligare i förhållande till de totala omstruktureringskostnaderna. Det är därför uppenbart att det egna bidraget inte tillnärmelsevis nådde tröskeln på 50 % av omstruktureringskostnaderna, så som krävs enligt riktlinjerna.
(311)
Även omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 misslyckas med att förbättra den planerade graden av eget bidrag till omstruktureringskostnaderna.
(312)
I omstruktureringsplanen från den 12 september 2008 finns mer detaljerad information om de planerade omstruktureringskostnaderna och finansieringskällorna. De planerade omstruktureringskostnaderna består av investeringskostnader (104 miljoner zloty), kostnaden för omlokalisering av produktionstillgångar till ett annat område på varvet (50 miljoner zloty), omstrukturering av personalen (53,4 miljoner zloty), täckning av framtida förluster för befintliga avtal (840 miljoner zloty) och täckning av varvets ackumulerade skulder till ARP och KPS (197,5 miljoner zloty) (36).
(313)
Totalt uppgår omstruktureringskostnaderna till 1,354 miljarder zloty.
(314)
I planen behandlas rörelsekapitalkraven på 227,6 miljoner zloty som en del av omstruktureringskostnaderna. Kommissionen anser att behovet av rörelsekapital utgör en del av ett företags normala verksamhet, inte en omstruktureringskostnad, och därför bör finansieringen av rörelsekapital bedömas separat.
(315)
När det gäller det egna bidraget finns följande kategorier upptagna i planen: ytterligare betalningar från redarna efter omförhandling av avtalen (376 miljoner zloty), kapitaltillskott från investerare (242 miljoner zloty), intäkter från försäljningen av tillgångar (118 miljoner zloty) och finansiering av rörelsekapital (ett lån och en handelskredit från Mostostal på 170 miljoner zloty).
(316)
När det gäller kraven på finansiering av rörelsekapital anser kommissionen att denna faktor utgör ett särskilt problem på grund av de långa produktionscyklerna och det höga värdet på slutprodukterna inom skeppsbyggnadssektorn. Inom skeppsbyggnad erhålls rörelsekapitalet i stor utsträckning från externa källor. En del av rörelsekapitalet erhålls genom förskottsbetalningar från redarna, normalt mot en garanti och denna garanti tillhandahålls i Polen oftast av KUKE. Eftersom förskottsbetalningarna normalt inte överskrider 80 % av försäljningspriser tyr sig varven till överbryggningslån eller handelskrediter från sina leverantörer. Kommissionen anser därför att rörelsekapitalkraven, på grund av den specifika situationen inom skeppsbyggnadssektorn, kräver en strukturell lösning och inte utgör en del av engångskostnaderna för en omstrukturering. Därför anser kommissionen att lån till rörelsekapital inom skeppsbyggnadssektorn inte kan betraktas som eget bidrag eftersom de används för att finansiera pågående verksamhet, inte för att täcka omstruktureringskostnader.
(317)
Så som förklaras ovan anser kommissionen att ytterligare betalningar från redarna efter omförhandling av avtalen för att öka försäljningspriset inte kan betraktas som eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna.
(318)
När det gäller den planerade intäkten från försäljningen av överflödiga tillgångar till ett uppskattat värde av 118 miljoner zloty anser kommissionen att det inte har visats att denna finansieringskälla kan betraktas som faktisk och reell.
(319)
För det första är det tänkt att de ovanstående tillgångarna, enligt utkastet till privatiseringsavtal mellan ARP och KPS (de nuvarande ägarna till SSN) och Mostostal, ska säljas av Mostostal till en enhet som väljs av ARP och KPS och för ett belopp som inte understiger 118 miljoner zloty. Detta antagande ger upphov till farhågor eftersom det verkar handla om samma belopp som en statlig garanti för de minsta intäkterna från försäljningen av dessa tillgångar till en köpare som staten har valt ut. Kommissionen hyser därför tvivel om att denna potentiella försäljning är fri från statligt stöd.
(320)
För det andra var värderingen av marken baserad på en jämförelse med försäljningen av byggnadsmark i attraktiva områden i Szczecin-regionen som skulle användas för att bygga lägenheter och tillhandahålla tjänster, inte för att användas som industriområde. Det framgår av denna värdering att priserna för mark som sålts för industriella ändamål kan vara så mycket som 10 gånger lägre jämfört med de antagna beloppen i uppskattningen. Därutöver antas det i uppskattningen att alla befintliga byggnader och anläggningar skulle rivas före försäljningen och att marken skulle saneras och iordningställas. Av värderingen framgår att detta iordningställande utgör en kostnad. Ingen uppskattning av dessa kostnader har tillhandahållits och i omstruktureringsplanen ingår ingen information i detta avseende (37).
(321)
För det tredje hyste kommissionen tvivel om huruvida värdet på dessa tillgångar återspeglades på ett korrekt sätt i SSN:s balansräkning och följaktligen om de återspeglades på ett korrekt sätt i det pris som Mostostal skulle betala för SSN. Kommissionen konstaterar att det totala värdet för varvets fasta tillgångar enligt SSN:s balansräkning uppgick till […] miljoner zloty i slutet av 2007. I planen anges dock att varvet kommer att sälja sina produktionstillgångar till de nya företagen (SSN Ulstein, SSN Mostostal och SSN Wspólna) till deras nominella värde för […] miljoner zloty och sälja de överflödiga tillgångarna till tredje parter till ett uppskattat marknadsvärde på […] miljoner zloty. Detta visar att antingen är det bokförda värdet för tillgångarna underskattat eller den beräknade intäkten från försäljningen överskattad.
(322)
Slutligen konstateras att SSN:s nettotillgångar var […] miljoner zloty i slutet av 2007. Sedan dess har ARP och KPS utfört ett utbyte av skulder mot aktier till ett belopp på 131,5 miljoner zloty och ett nytt kapitaltillskott på 434 miljoner zloty är planerat. Å andra sidan är den beräknade förlusten för befintliga avtal 465 miljoner zloty. På det hela taget verkar det som, under förutsättning att alla andra faktorer förblir oförändrade, att Mostostal genom förvärvet av SSN skulle överta tillgångar till ett nettovärde på […] miljoner zloty praktiskt taget gratis. Det är meningen att alla intäkter från försäljningen av tillgångar används av varvet (dvs. SSN Nowa) för omstruktureringsändamål (t.ex. omstrukturering av personalen) och för varvets rörelsekapital för att bygga färdigt fartygen i den nuvarande orderboken. Kommissionen drar därför slutsatsen att det verkar som att ytterligare statligt stöd har genomförts till förmån för varvet i samband med privatiseringen, i form av överlåtelse av tillgångar under deras marknadsvärde (38). Genom att minska försäljningspriset på aktierna i utbyte mot köparens åtagande om att genomföra omstruktureringsåtgärderna finansierar staten indirekt sådana åtgärder. Följaktligen kan kommissionen inte acceptera att försäljningen av tillgångarna, som förvärvas av investerarna under deras marknadsvärde, kan betraktas som eget bidrag (39).
(323)
Av ovanstående skäl anser kommissionen att det inte har visats att den planerade intäkten från försäljningen av överflödiga tillgångar till ett belopp på 118 miljoner zloty kan betraktas som en faktisk och reell källa till finansiering av omstruktureringskostnaderna.
(324)
När det gäller de planerade kapitaltillskotten från privata investerare anser kommissionen att det inte har visats att de i sin helhet kan betraktas som faktiska och reella.
(325)
För det första anger omstruktureringsplanen att det totala finansiella bidraget från Ulstein uppgår till 114,9 miljoner zloty. Enligt det preliminära samarbetsavtalet mellan Mostostal och Ulstein, som lämnades in till kommissionen - utan underskrifter - den 5 september, förband sig Ulstein dock att öka kapitalet i SSN Ulstein med upp till 52,5 miljoner zloty (och inte 67,3 miljoner zloty som det står i planen), i SSN Wspólna med upp till 44,65 miljoner zloty (även om det i planen uppges att Ulsteins deltagande uppgår till 47,5 miljoner zloty) och i SSN Biuro Projektowe med upp till 0,85 miljoner zloty (i planen anges 0,1 miljoner zloty). Därmed uppgår det totala beloppet som Ulstein enligt avtalet förband sig att bidra med till 98 miljoner zloty, dvs. 16,9 miljoner zloty mindre än vad som anges i omstruktureringsplanen.
(326)
För det andra gäller att även om det i omstruktureringsplanen antas att investerarna kommer att bidra med eget kapital till varvet, så utgår planen också från att Ulstein eventuellt kan behöva finansiering på marknaden. Inga bevis har lämnats in som visar att Ulstein kommer att kunna säkra en sådan finansiering, som därför inte kan betraktas som faktisk och reell. Vidare förklarade företrädare för Ulstein vid ett möte den 10 september 2008 att Ulstein planerade att tillhandahålla kapital till ett belopp på totalt 98 miljoner zloty (dvs. i linje med det samarbetsavtal som beskrivs ovan), varav endast 30 miljoner zloty skulle vara ett kapitaltillskott. Den återstående delen skulle erhållas på marknaden. Ulstein förklarade att om företaget inte kunde erhålla sådan finansiering på marknaden kunde det inte tillskjuta något kapital (40). Inget av detta återspeglades i planen, i vilken endast uppgavs att oberoende av om Ulstein finansierar projektet med egna medel eller genom ett externt lån ändrar detta varken principerna för eller resultatet av företagets operativa verksamhet eller nivån på investerarnas egna bidrag.
(327)
På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att den inte har fått tillräckliga försäkringar om det belopp som Ulstein är villigt att investera och om företagets villighet att investera med egna medel om det misslyckas med att erhålla extern finansiering. Kommissionen drar därför slutsatsen att av den planerade kapitalökningen på 242 miljoner zloty kan endast 157,2 miljoner zloty betraktas som faktiska och reella. Vidare gör Ulsteins beslut att dra sig ur privatiseringsprocessen, vilket tillkännagavs genom en skrivelse av den 22 september, och informationen om att Mostostal kan komma att genomföra omstruktureringsplanen från den 12 september på egen hand, att den finansiering som ingår i planen är ännu mera osäker.
(328)
Även om hänsyn endast tas till de omstruktureringskostnader som investeraren måste åta sig (1,354 miljarder zloty) uppgår sammanfattningsvis det egna bidraget som är faktiskt reellt och fritt från statligt stöd (157,1 miljoner zloty) endast till 12 %. Därutöver måste kommissionen ta hänsyn till hela omstruktureringsperioden, som började 2002. Med hänsyn till det omfattande statliga stöd som varvet har gynnats av under denna period tunnas det egna bidraget ut ytterligare i förhållande till de totala omstruktureringskostnaderna. Det är därför uppenbart att det egna bidraget inte tillnärmelsevis når den tröskel på 50 % av omstruktureringskostnaderna som krävs enligt riktlinjerna.
(329)
Kommissionen konstaterar att efter att Ulstein hade dragit sig ur privatiseringen och omstruktureringen av SSN bifogade Mostostal till sin skrivelse av den 25 september 2008 en skrivelse från den ledande banken i Kazakstan, BTA, beträffande bankens potentiella intresse för SSN-projektet. I denna skrivelse uppgav banken att den var villig att erbjuda finansiering med 100 miljoner US-dollar för SSN-projektet och bad Mostostal skicka sin omstruktureringsplan så snart den var godkänd av Europeiska kommissionen. Kommissionen konstaterar att skrivelsen är daterad den 26 juni 2008 och därför inte kan hänvisa till omstruktureringsplanen från september 2008 utan snarare måste ha avsett planen från juni som inte längre gäller. Därför anser kommissionen att en sådan skrivelse inte kan vara ett bevis på faktisk och reell finansiering av planen från september 2008. Hur som helst, även om finansieringen skulle betraktas som faktisk och reell och även om endast de planerade omstruktureringskostnaderna analyserades, skulle det egna bidraget inte uppgå till mer än 17 % av omstruktureringskostnaderna (41), dvs. betydligt lägre än vad som krävs enligt riktlinjerna.
(330)
På grundval av ovanstående konstaterar kommissionen att varvet i realiteten praktiskt taget inte har erhållit något eget bidrag i den mening som avses i riktlinjerna, och att det egna bidraget i vilket fall som helst inte är betydande. Därutöver säkerställer inte den omstruktureringsplan som Mostostal har lämnat in en tillräcklig grad av eget bidrag. Eftersom det egna bidraget syftar till att begränsa det statliga stödet till ett minimum, innebär avsaknaden av ett sådant eget bidrag att kommissionen måste dra slutsatsen att kravet om att det statliga stödet är begränsat till ett minimum inte är uppfyllt. Tvärtom baseras Mostostals omstruktureringsplan på antagandet om att ytterligare statligt stöd kommer att beviljas och företagets självt konstaterar att genomförandet är beroende av detta ytterligare statliga stöd.
(331)
På grundval av ovanstående drar kommissionen slutsatsen att kravet om att stödet är begränsat till ett minimum i kombination med ett faktiskt bidrag fritt från statligt stöd inte är uppfyllt.
3.3.4 UNDVIKANDE AV OTILLBÖRLIG SNEDVRIDNING AV KONKURRENSEN
(332)
Kommissionen erinrar om sin preliminära överenskommelse med Polen om stängningen av slipen Wulkan 1. Mot bakgrund av ytterligare utveckling efter denna överenskommelse och på grundval av ovanstående slutsatser om de första två villkoren i riktlinjerna, är det inte nödvändigt att bedöma om de kompensationsåtgärder som har föreslagits av Polen var tillräckliga eller inte.
3.3.5 SLUTSATSER
(333)
Kommissionen drar slutsatsen att det anmälda statliga stödet till förmån för SSN inte kan förklaras förenligt med den gemensamma marknaden och att det därför måste återkrävas.
4. GENOMFÖRANDE
(334)
Det stödinslag som ingår i de åtgärder som har genomförts till förmån för SSN enligt skälen 187-201 i detta beslut måste återkrävas. I allmänhet är det stödinslag som måste återkrävas, dvs. den fördel som stödmottagaren har fått, lika med skillnaden mellan de villkor som stödmottagaren skulle få på marknaden och de villkor enligt vilka stödet genomfördes.
(335)
Den referens- och diskonteringsränta som kommissionen har tillkännagett tillämpas som typexempel för marknadsräntan för att mäta stödinslaget, särskilt för ett stöd som utbetalas i flera delbetalningar, och för att beräkna inslaget av stöd från räntestödordningar (42). För företag som befinner sig i svårigheter, såsom SSN, anser kommissionen att referensräntan måste ökas med minst 400 räntepunkter för att återspegla den höga risken som ingår i transaktionen och med ytterligare 200 räntepunkter på grund av att säkerhet saknas eller att stödmottagaren har erbjudit en dålig säkerhet. Så som förklaras ovan var värdet på den säkerhet som varvet tillhandahöll osäkert mot bakgrund av företagets skulder i förhållande till tillgångarna (skuldkvot). När det gäller företag i svårigheter kan stödelementet uppgå till 100 % av det nominella värdet av de erhållna medlen om företaget inte kan erhålla finansiering på marknaden (43).
(336)
Kommissionen anser att SNN under den period som analyserades, då företaget fick det stöd som beskrivs i skälen 187-201, befann sig i allvarliga ekonomiska svårigheter (så som beskrivs i skälen 45-57) och inte kunde uppbringa finansiering på marknaden. Varvet fortsatte att göra förluster och under den period som har analyserats har det praktiskt taget inte erhållit någon som helst finansiering från marknaden. Under sådana omständigheter skulle en aktör i en marknadsekonomi inte vara villig att erbjuda varvet någon finansiering, med tanke på den höga risken. Följaktligen anser kommissionen att ingen bank skulle ha gått med på att låna pengar till varvet, inte ens mot hög ränta, och att ingen bank skulle ha gått med på att erbjuda någon garanti, inte ens mot en hög garantipremie.
(337)
Eftersom SSN inte skulle ha fått något lån eller någon garanti från marknaden utgör varje lån eller garanti som varvet har beviljats under den analyserade perioden automatiskt stöd. Därför måste alla garantier som fortfarande gäller omedelbart stoppas och alla lån måste omedelbart återbetalas.
(338)
Återbetalning av eventuella lån som har beviljats varvet är dock inte tillräckligt för att återställa den ursprungliga situationen, eftersom varvet till den dag då återbetalningen sker har haft tillgång till finansiering som det normalt inte skulle ha erhållit från marknaden. För att återställa den ursprungliga situationen måste denna fördel, vars storlek endast kan beräknas på ett ungefär genom att använda räntesatsen för mycket riskfyllda lån, därför också återkrävas. För den period som löper från den dag då lånet beviljades varvet till den dag då varvet återbetalar lånet måste kommissionen återkräva skillnaden mellan den räntesats som SSN faktiskt har betalat och en räntesats som teoretiskt motsvarar ett lån som utgör en mycket hög risk. För att bestämma den senare räntesatsen konstaterar kommissionen att det i kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta anges att risktillägget kan beräknas till 400 räntepunkter eller ännu mer om ingen privat bank skulle ha accepterat att bevilja lånet i fråga, vilket är fallet i detta ärende. Kommissionen har i flera beslut konstaterat att ett tillägg på 600 räntepunkter över referensräntan har varit ett lämpligt minimum för att återspegla en högrisksituation (44). Kommissionen anser att detta utgör minimigränsen för lånen i det aktuella ärendet.
(339)
När det gäller garantierna kommer kommissionen att använda samma tillvägagångssätt: För perioden från den dag då garantin beviljades till den dag då den avslutades måste kommissionen återkräva stödets bidragsekvivalent som ingår i garantin.
(340)
När det gäller garantierna anser kommissionen, så som det förklaras i kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd i form av garantier (45), att stödets bidragsekvivalent är lika med antingen det räntestöd som har erhållits tack vare garantin (i de fall då garantin täcker ett lån som har beviljats med en räntesats som är lägre än den som råder på marknaden) eller lika med riskfaktorn för det garanterade beloppet minus de premier som stödmottagaren har betalat.
(341)
När det gäller garantierna för förskottsbetalningar konstaterar kommissionen att de förskottsbetalningar som garanteras av KUKE utgör en aspekt i köpeavtalet, inte i låneavtalet, och ingen ränta debiteras på förskottsbetalningar. Därför anser kommissionen att man vid beräkning av det stödinslag som stödmottagaren har erhållit måste göra en jämförelse mellan de premier som varvet har betalat och de som normalt skulle ha debiterats på marknaden. Kommissionen anser att de premier som har debiterats enligt den ordning som är fri från statligt stöd och som utgör grunden för KUKE:s program för exportgarantier som garanteras av staten och som godkändes enligt kommissionens beslut av den 18 juli 2007, kan tjäna som referenspremier för ovanstående beräkning. Dessa premier måste också ökas med minst 400 räntepunkter för att spegla det faktum att varvet inte var berättigat att få några garantier enligt ordningen. Det innebar således en avsevärt högre risk att erbjuda garantier till varvet.
(342)
Eftersom varvet på grund av sin svåra finansiella situation inte skulle kunna få några garantier på marknaden och enligt det som förklaras ovan, måste KUKE-garantierna omedelbart avslutas för att avsluta den snedvridning av konkurrensen som stödet leder till.
(343)
De offentliga myndigheternas kontinuerligt uteblivna indrivning av skulder utgör också statligt stöd och måste beaktas (46). Detta liknar ett revolverande lån som har beviljats med förmånliga villkor, och därför motsvarar stödet skillnaden mellan den ränta som skulle ha debiterats av marknaden (för ett företag med en liknande värdering i en liknande finansiell och ekonomisk situation och liknande säkerhet) och den ränta som det beviljande organet har debiterat.
(344)
Kommissionen anser, mot bakgrund av varvets fortsatta svåra finansiella situation, att en fordringsägare i en marknadsekonomi omedelbart skulle ha drivit in sina fordringar då de förföll. Det faktum att de polska myndigheterna inte genast vidtog några indrivningsåtgärder utgör ett beviljande av stöd, och förfallodagen för alla skulder som inte har återbetalats blir därför den dag då stödet gjordes tillgängligt. Stödinslaget blir lika med skillnaden mellan den ränta som skulle debiteras på marknaden (för ett företag med en liknande värdering i en liknande finansiell och ekonomisk situation och med en liknande säkerhet) och den ränta som myndigheterna debiterade.
(345)
Eftersom en aktör i en marknadsekonomi skulle ha krävt omedelbar återbetalning av varvets skulder, krävs inte bara återbetalning av det stödinslag som härrör från den otillräckliga räntan utan också omedelbar återbetalning av de ackumulerade skulderna.
(346)
Kommissionen konstaterar att kapitaltillskott från staten eller statligt kontrollerade enheter, såsom ARP och KPS, till företag i svårigheter, där inte någon avkastning kan förväntas vid tidpunkten för tillskottet, betraktas som icke-återbetalningspliktigt stöd (47). För att återställa den snedvridning av konkurrensen som beror på kapitaltillskottet måste varvet betala tillbaka hela kapitaltillskottet.
(347)
I en skrivelse av den 3 november 2008 förband sig Polen att genomföra detta beslut genom att sälja varvets tillgångar till marknadspris via ett öppet, transparent, villkorslöst och icke-diskriminerande anbudsförfarande (som bör genomföras i enlighet med de specifika villkor som först angavs i kommissionens skrivelse av den 27 oktober 2008) och att avveckla SSN. Alla återkrav av statligt stöd enligt detta beslut måste registreras av Polen utan dröjsmål i SSN:s likvidationsförfarande. Genom en skrivelse av den 6 november 2008 underrättade kommissionen Polen om att, under förutsättning att dessa villkor uppfylldes skulle försäljningen av tillgångarna inte innebära nytt stöd för köparen eller köparna av varvets tillgångar, och tillgångarna skulle överlåtas till köparen eller köparna utan någon skyldighet om återbetalning av olagligt och oförenligt statligt stöd som hade genomförts till förmån för varvet under de senaste åren, i enlighet med kravet om att det inte skulle finnas någon ekonomisk kontinuitet mellan stödmottagarna och köparnas verksamhet (48). Kommissionen kommer att noggrant övervaka att de villkor som anges i kommissionens skrivelse av den 27 oktober 2008, och som de polska myndigheterna har godkänt, är uppfyllda när den bedömer att detta beslut har genomförts på ett korrekt sätt.
(348)
De villkor som Polen uttryckligen har förbundit sig att uppfylla är följande.
(349)
Tillgångarna (utan skulder) kommer att privatiseras genom ett öppet, transparent, icke-diskriminerande och villkorslöst anbudsförfarande. SSN, med eventuella kvarvarande tillgångar och skulder, kommer att avvecklas.
(350)
Tillgångarna måste säljas till marknadspris (till anbudsgivaren med det högsta budet). Tillgångarna måste bjudas ut till försäljning separat eller i ett stort antal små paket, för att maximera försäljningsintäkterna. Dessa paket får inte bestå av organiserade delar av ett företag eller en verksamhet. Denna definition av paket får inte hindra potentiella köpare från att lägga ett gemensamt bud för flera tillgångar/paket.
(351)
Anbudsförfarandet måste vara icke-diskriminerande, vilket innebär att man måste säkerställa att försäljningen är öppen för alla kategorier av potentiella köpare, utan någon diskriminering som hör samman med syftet med deras investering.
(352)
Inga villkor (såsom bibehållande av personalstyrkan eller verksamheten, eller övertagande av befintliga avtal) får vara förbundna med anbudsförfarandet. Det enda kriteriet för valet av den vinnande anbudsgivaren bör vara maximering av intäkten till förmån för varvets fordringsägare.
(353)
Företagets offentliga och privata fordringsägare, däribland varvets kunder, bör bibehålla samma rangordning och rättigheter i fråga om intäkterna från försäljningen av tillgångarna som de skulle ha haft vid ett konkursförfarande.
(354)
Inga nya statliga stöd får beviljas i samband med försäljningen, varken i form av en avskrivning eller statligt finansierad återbetalning av offentlig- eller privaträttsliga skulder, kapitaltillskott, lån, garantier eller andra åtgärder. Eventuella nya offentliga skulder som ackumuleras under perioden och som är absolut nödvändiga för att slutföra försäljningen bör krävas tillbaka från likvidationstillgångarna.
(355)
Försäljningen måste genomföras av en oberoende administratör, med rättigheter och skyldigheter liknande dem för en konkursförvaltare. En organisation måste skapas som gör det möjligt för fordringsägarna att övervaka försäljningen på ett effektivt sätt och för att säkerställa att den utförs på marknadsmässiga villkor och att fordringsägarnas rangordning och rättigheter i fråga om försäljningsintäkterna respekteras. Därutöver kommer Polen och kommissionen tillsammans att utse en övervakningsförvaltare, med det specifika uppdraget att hjälpa kommissionen att verifiera att försäljningsprocessen och indrivningen av stödet sker i fullständig överensstämmelse med de krav som anges ovan. För detta ändamål kommer övervakningsförvaltaren att regelbundet lämna in detaljerade rapporter till kommissionen om varje steg i förfarandet.
(356)
Polen har anfört att rättsliga åtgärder måste vidtas för att genomföra detta beslut. Kommissionen konstaterar att en längre genomförandeperiod än vad som normalt föreskrivs därför är motiverad, även mot bakgrund av det antal individuella statliga stödåtgärder som omfattas av detta beslut och deras olika former och varaktigheter. Kommissionen ber därför Polen att genomföra detta beslut inom sju månader från delgivningen av beslutet.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Det statliga stöd som beskrivs i skälen 187-201, som Polen olagligen har genomfört till förmån för SSN i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget, är oförenligt med den gemensamma marknaden.
Vidare är alla förskottsbetalningsgarantier som Polen i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget har genomfört till förmån för SSN från och med den 1 juli 2007 till och med dagen för detta beslut oförenliga med den gemensamma marknaden.
Artikel 2
I fråga om de lån som stödmottagaren erhållit från olika offentliga organ enligt det som beskrivs i skälen 187-201 ska Polen återkräva det stöd vars belopp motsvarar skillnaden mellan den räntesats som SSN faktiskt betalade och den räntesats som mottagaren kunde ha fått för ett lån på marknadsvillkor under perioden mellan den tidpunkt då lånen beviljades och den tidpunkt då de återbetalades. Dessutom gäller att eventuella utestående lån vid tidpunkten för detta beslut ska återbetalas omedelbart.
Artikel 3
I fråga om de förskottsbetalningsgarantier som KUKE beviljat enligt det som beskrivs i skälen 187-201 ska Polen återkräva det stöd som, under perioden från tidpunkten då garantin beviljades och fram till den tid då garantin löpte ut, motsvarar skillnaden mellan den garantipremie som stödmottagaren betalade och den garantipremie som stödmottagaren skulle ha betalat för garantin enligt marknadsvillkor. Dessutom gäller att om någon av dessa garantier är i kraft vid tidpunkten för detta beslut ska den avslutas omedelbart.
Artikel 4
Artikel 3 gäller också mutatis mutandis för alla förskottsbetalningsgarantier som Polen i strid med artikel 88.3 i EG-fördraget har beviljat till förmån för SSN från och med den 1 juli 2007 fram till dagen för detta beslut.
Artikel 5
I fråga om den uteblivna indrivningen av skulder till olika offentliga organ enligt det som beskrivs i skälen 187-201 ska Polen för perioden mellan den tidpunkt då stödet beviljades och den tidpunkt då den offentligrättsliga skulden återbetalades återkräva det stöd som motsvarar skillnaden mellan den räntesats som SSN faktiskt betalade och den räntesats mot vilken stödmottagaren hade kunnat få förfallodagen för sina skulder uppskjuten av en fordringsägare i en marknadsekonomi. Dessutom ska alla utestående offentligrättsliga skulder återbetalas omedelbart.
Artikel 6
I fråga om kapitaltillskottet från olika offentliga organ enligt det som beskrivs i skälen 187-201 ska Polen återkräva det stöd som motsvarar kapitaltillskottets hela belopp.
Artikel 7
1. Polen ska från stödmottagaren återkräva det stöd som avses i artiklarna 2-6. Återkravet ska ske enligt de riktlinjer som anges i skälen 334-347.
2. De belopp som ska återkrävas ska innefatta ränta som löper från den dag då stödet ställdes till SSN:s förfogande till den dag det har återbetalats.
3. Räntan ska beräknas som sammansatt ränta enligt kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 (49) och kommissionens förordning (EG) nr 271/2008 (50) om ändring av förordning (EG) nr 794/2004.
4. Polen ska upphöra med alla utestående utbetalningar av det stöd som avses i artikel 1, med verkan från och med den dag då detta beslut delges.
Artikel 8
1. Återkravet av det stöd som avses i artikel 1 ska ske omedelbart och effektivt.
2. Polen ska se till att detta beslut genomförs inom sju månader från dagen för delgivningen av beslutet.
Artikel 9
1. Polen ska inom två månader från delgivningen av detta beslut förse kommissionen med följande upplysningar:
a)
Det totala belopp (kapital och ränta) som ska återkrävas från stödmottagaren.
b)
En detaljerad beskrivning av de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet.
c)
Dokument som visar att stödmottagaren har anmodats att betala tillbaka stödet.
d)
Dokument som visar att alla förskottsbetalningsgarantier som fortfarande är i kraft har avslutats.
2. Polen ska hålla kommissionen underrättad om senare nationella åtgärder som har vidtagits för att genomföra detta beslut till dess att återkravet av det stöd som avses i artikel 1 har slutförts.
Polen ska på kommissionens begäran omgående lämna uppgifter om de åtgärder som redan har vidtagits eller som planeras för att följa beslutet.
Polen ska också lämna detaljerad information om de stödbelopp och motsvarande ränta som redan har återkrävts från stödmottagaren.
Detta beslut riktar sig till Republiken Polen.
Utfärdat i Bryssel den 6 november 2008.