32006R1620
L 300/13
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1620/2006 НА КОМИСИЯТА
от 30 октомври 2006 година
за налагане на временно антидъмпингово мито за внос на дъски за гладене с произход от Китайската народна република и Украйна
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (основен регламент), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Откриване на процедурата
(1)
На 4 февруари 2006 г., Комисията обяви чрез известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известие за откриване), откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на дъски за гладене с произход от Китайската народна република (КНР) и Украйна.
(2)
Антидъмпинговата процедура беше открита след жалба, подадена на 23 декември 2005 г. от трима производители на Общността (жалбоподатели), които представляват основен процент, в този случай повече от 40 % от общото производство на дъски за гладене на Общността. Жалбата съдържаше доказателство за дъмпинг на упоменатия продукт и за материална щета в резултат от това, което беше сметнато за достатъчно да оправдае откриването на процедура.
1.2. Разглеждани страни и посещения за проверка
(3)
Комисията уведоми официално жалбоподателите, други известни производители в Общността, производители износители от КНР и Украйна, вносители и търговци на дребно, за които беше известно, че са разглеждани, представителите на разглежданите страни износители, производители в Съединените американски щати, които били първоначално предвидени като страна аналог и производители в други потенциални страни аналози. В допълнение, Комисията се свърза с всички други оператори в Общността, потенциално участващи в производството и/или разпространението на подобния продукт/разглеждания продукт, чиито данни за контакт са били предоставени на Комисията след откриване на процедурата. На заинтересуваните страни беше дадена възможността да представят в писмен вид възгледите си и да поискат изслушване в рамките на срока, определен в известието за откриване. Всички заинтересовани страни, които са поискали това и са посочили конкретни причини да бъдат изслушани, са били изслушани.
(4)
С оглед на големия брой китайски производители износители, в известието за откриване беше предвидено вземане на мостри, за да се определи дъмпинга, в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали е необходимо вземане на мостри и, ако е така, да избере мостра, всички китайски производители износители са били помолени да се представят на Комисията и да предоставят, така както е определено в известието за откриване, основна информация относно техните дейности, свързани със разглеждания продукт, през периода от 1 януари до 31 декември 2005 г. Обаче, само осем китайски производители износители са се представили и са предоставили исканата информация за вземането на мостри в рамките на крайните срокове, определени в известието за откриване. Следователно, беше решено, че вземане на проби не е необходимо.
(5)
За да могат производители износители в разглежданите страни да подадат иск за третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ) или за индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати формуляри на иск на производители износители, за които се знае, че са разглеждани и на органите на КНР и Украйна. Осем дружества в КНР и едно дружество в Украйна са поискали ТУПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, ако разследването установи, че не отговарят на условията за ТУПИ.
(6)
Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които се знае, че са разглеждани и до всички други страни, които са поискали това, в рамките на крайните срокове, определени в известието за откриване.
(7)
Отговори на въпросниците са били получени от шест китайски производители износители, от единствения украински производител износител, от четирима производители на Общността, от двама вносители, които не са свързани с производителите износители, и от един търговец. В допълнение, един вносител представи коментари, без да отговаря на въпросника.
(8)
Известна информация беше получена също от 17 производители на подобния продукт на Общността (15 от които са подкрепили жалбата, един изрази неутрална позиция и един се противопостави), и от три дружества, които внасят само разглеждания продукт.
(9)
Комисията потърси и провери цялата информация, сметната за необходима за целите на ТУПИ и за преходно определяне на дъмпинга, получените вследствие на това щети и интереса на Общността. Посещенията за проверка бяха извършени, както следва:
а)
Производители на Общността
Бяха осъществени посещения за проверка на обектите на четирима производители на Общността. Тези производители поискаха да се запази конфиденциална тяхната самоличност, на базата на разпоредбите на член 19 от основния регламент. Те твъдят, че разкриването на тяхната самоличност би могло да доведе до риск от сериозни неблагоприятни ефекти.
Действително, някои производители жалбоподатели на Общността снабдяват клиенти в Общността, които също получават своите продукти от КНР и Украйна, като по този начин се ползват пряко от този внос. Тези жалбоподатели твърдяха, че поради това са в особено деликатно положение, тъй като имат основателни причини да смятат, че някои от техните снабдители и потребители не биха одобрили подаването или подкрепата им на жалба срещу предполагаем, водещ до щети дъмпинг и биха реагирали на такова действие. Действително, те твърдяха, че рискуват репресивни мерки от страна на тези снабдители и потребители, включително възможно прекратяване на техните бизнес отношения. Искането беше прието, тъй като беше в достатъчна степен подкрепено.
б)
Производители износители в КНР
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan и свързаното с него дружество Wire King International Ltd, Хонконг,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
в)
Производители износители в Украйна
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir и свързаното с него дружество Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug в Швейцария.
(10)
В светлината на необходимостта да се установи нормалната стойност за производителите износители в КНР и Украйна, на които може да не бъде предоставено ТУПИ, проверка за установяване на нормалната стойност на базата на данни от страна аналог беше извършена в обектите на следното дружество:
-
Gİpaș elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim șirketi sanayi A.Ș., Истанбул, Турция.
1.3. Период на разследване
(11)
Разследването на дъмпинга и щетата обхваща периода от 1 януари до 31 декември 2005 г. (период на разследване или ПР). Проучването на тенденциите, които имаха отношение за оценката на щетата, обхваща периода от 1 януари 2002 г. до края на ПР (разглежданият период).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(12)
Разглежданият продукт е дъски за гладене, независимо дали са самостоятелно стоящи или не, със или без отвеждане на парата и/или загряваща горна част и/или издухваща горна част, включително дъски за ръкави, и основни елементи от тях, т.е. краката, горната част и поставката за ютия с произход от Китайската народна република и Украйна (разглежданият продукт), който се обявява обикновено под кодове по КН ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 и ex 8516 90 00.
(13)
Съществуват различни видове дъски за гладене и техните основни елементи, в зависимост основно от конструкцията и размера, от материала за изработване и принадлежностите им. Обаче, всички различни видове имат едни и същи основни физически характеристики и употреби. Следователно, всички съществуващи видове се смятат за един продукт, по смисъла на настоящото разследване.
2.2. Подобен продукт
(14)
Разглежданият продукт и дъските за гладене, и основните елементи от тях, които са произведени и продадени на вътрешния пазар на КНР и Украйна и на вътрешния пазар на Турция, която накрая служи като страна аналог, както и дъските за гладене и основните им елементи, произведени и продадени в Общността от промишлеността на Общността, беше открито, че имат едни и същи основни физически и технически характеристики и употреби. Следователно, тези продукти са считани условно за подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ)
(15)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпинговите разследвания, които се отнасят до внос с произход от КНР и от Украйна (в последния случай за всички процедури, започнати преди 30 декември 2005 г.), нормална стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от упоменатия член за тези производители износители, които показаха, че отговарят на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, т.е. където тези производители износители са показали, че преобладават условията на пазарна икономика по отношение на производството и продажбата на подобния продукт. Накратко, и само за да улеснение на позоваване, тези критерии са следните:
-
бизнес решения и разходи са направени в отговор на пазарните условия и без съществена намеса на държавата,
-
на счетоводната документация се извършва независим одит, в съответствие с Международните счетоводни стандарти (МСС) и се прилага за всички цели,
-
не съществуват съществени изкривявания, които да са пренесени от предишната непазарна икономическа система,
-
правна сигурност и стабилност се осигуряват от закони за банкрута и собствеността,
-
валутни обмени се извършват по пазарния курс.
(16)
Осем китайски производители износители поискаха първоначално ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговориха на съответния исков формуляр в рамките на дадените крайни срокове. Обаче, двама от тях решиха впоследствие да не съдействат на разследването. В резултат, само исковете за ТУПИ на останалите шест съдействащи китайски производители износители, изброени в съображение 9, бяха взети под внимание.
(17)
Единственият производител износител от Украйна поиска ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговори на съответния исков формуляр в рамките на дадените крайни срокове.
(18)
Обаче, украинският производител отбеляза, че Украйна е извадена с Регламент (ЕО) № 2117/2005 на Съвета от списъка на страни с непазарна икономика, упоменати съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент. Дружеството предяви иск, че решението да се предостави статут на пазарна икономика на Украйна е взето на базата на оценка на положението през предишните месеци. Следователно, беше потвърдено, че трябва да се предостави ТУПИ, тъй като i) ПР е календарната 2005 година; ii) жалбоподателите следва да са предоставили доказателства, които показват, че условията на пазарна икономика не са били приложими за разглежданите украински производители и iii) непредоставяне на статут на ТУПИ на Украйна би ощетило Украйна по отношение на Русия.
(19)
В това отношение се отбелязва, че Регламент (ЕО) № 2117/2005 на Съвета посочва ясно, че нормална стойност за украинските износители и производители ще се установи в съответствие с разпоредбите на член 2, параграфи 1-6 от основния регламент само при разследвания, открити след 30 декември 2005 г., или на базата на заявление за откриване, подадено след гореупоменатата дата, или по инициатива на Комисията. Тъй като жалбата за тази процедура беше подадена на 23 декември 2005 г., очевидно е, че разпоредбите на член 2, параграфи 1-6 от основния регламент не могат да се прилагат и поради това съдействащото украинско дружество трябва следователно да докаже, че отговаря на критериите, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. От формулировката на гореупоменатия член става ясно, че производителите износители са тези, които носят тежестта на доказването за изпълнението на критериите за ТУПИ, а не жалбоподателите. Освен това следва да се отбележи, че предоставянето на статут на ТУПИ на определена страна се базира на обща оценка на нейното икономическо положение като цяло, с оглед да се установи дали, по принцип, разходите и цените могат да бъдат използвани за целите на антидъмпинговите разследвания. С други думи, това не е оценка на индивидуалното положение на всяко отделно предприятие. Накрая, доводът, че Украйна би била ощетена по отношение на Русия е без основание, тъй като Русия се счита за пазарна икономика от 2002 г. По тези причини Комисията отхвърли исканията на украинския производител износител и продължи с процеса за определяне на ТУПИ.
(20)
За съдействащите производители износители, Комисията потърси цялата информация, счетена за необходима и провери информацията, представена в искането за ТУПИ в обектите на въпросните дружества.
3.1.1. Определяне на ТУПИ по отношение на производители износители в КНР
(21)
Един китайски производител износител, Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou, показа, че е изпълнил всички пет критерия, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и му е предоставено ТУПИ.
(22)
По отношение на останалите китайски производители износители, изброени в съображение 9, един не е изпълнил критерии 1, 2 и 3, един не е изпълнил критерии 2 и 3 и трима не са изпълнили критерий 2.
(23)
На всички съдействащи китайски производители износители и на промишлеността на Общността беше дадена възможност да коментират гореупоменатите констатации. Четири дружества не се съгласиха с определенията и настояха да им се предостави ТУПИ.
(24)
По отношение на критерий 1, един китайски производител износител не доказа, че изпълнява този критерий. По-специално, не показа в никой етап на разследването, че един от неговите двама акционери е платил действително за своите акции, получени от държавата. Освен това, дружеството е получило електричество от държавата на извъндоговорна основа. Дружеството оспори разкритите констатации, но не предостави никакви възможни за потвърждаване доказателства по тези въпроси. Следователно, неговите коментари не можеха да бъдат взети под внимание. Следователно, бе направено заключение, че дружеството не показва, че изпълнява критерий 1.
(25)
По отношение на критерий 2, пет дружества не доказаха, че имат ясен комплект от счетоводна документация, с извършен независим одит в съответствие с Международните счетоводни стандарти. Всъщност, проучване на въпросните сметки показа съществени пропуски и в петте случая. Например, дружествата не описваха подробно всички различни приходи и разходи в своите сметки, а прилагаха широкообхватна система по прихващане между тези приходи и разходи на месечна основа. Те освен това не уважаваха принципа на счетоводно начисляване. В действителност, групираха операциите по месеци и ги вписаха в книгите си по сбит начин, без подробности относно разглежданите отделни операции. Тъй като одиторите не коментираха тези нарушения на МСС 1, счетоводната документация не е била одитирана в съответствие с МСС. При разкриването, четирима производители износители продължиха да твърдят, че следват МСС, но не представиха никакво доказателство, което да покаже, че констатациите са грешни. Следователно, беше направено заключение, че във всички случаи дружествата не показват, че изпълняват критерий 2.
(26)
Две дружества също не показаха, че изпълняват критерий 3. За тези две дружества беше установено на място, че не са отговорили на договорните си задължения по отношение на плащанията към държавата за правото на ползване на земя, но че от това няма никаква финансова или друга последица за дружествата. Освен това за едно дружество беше установено, че е наело през ПР земя, собственост на държавата, за която не е получило официално от държавата право за ползване на земята. Това положение беше коригирано едва след ПР, но само с такса под нормалната ставка. При разкриването, двамата китайски производители износители оспориха тези констатации, но новата информация, която представиха, за да подкрепят техните искания, не можеше да бъде приета, тъй като не беше доказуема. Следователно, беше направено заключение, че и двете дружества не показват, че изпълняват критерий 3.
(27)
На базата на гореупоменатото, само един китайски производител износител, а именно Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou показа, че е изпълнил всички критерии, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и му беше предоставено ТУПИ, докато останалите петима производители износители не показаха, че изпълняват всички тези критерии и, в резултат, не им беше предоставено ТУПИ.
3.1.2. Определяне на ТУПИ по отношение на единствения производител износител в Украйна
(28)
Единственият украински производител износител, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir показа, че изпълнява всичките критерии, определени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент и поради това му беше предоставено ТУПИ. На производителя износител и на промишлеността на Общността беше дадена възможност да коментират констатациите относно ТУПИ, но никакви коментари не бяха получени.
3.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(29)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, се установява, ако има основание, мито, приложимо в национален мащаб за страните, попадащи в рамките на този член, освен в тези случаи, когато дружества са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, определени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(30)
По отношение на КНР, всички производители износители, които са поискали ТУПИ, предявяваха иск и за ИТ, в случай, че не им бъде предоставено ТУПИ.
(31)
На базата на наличната информация беше установено, че четири дружества отговарят на всички изисквания за ИТ, както са изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(32)
Следователно, беше направено заключение, че ИТ трябва да се предостави за следните производители износители в КНР:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
На базата на наличната информация беше установено, че едно дружество не доказва, че отговаря кумулативно на всички изисквания за ИТ, както са изложени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(34)
По-специално, беше установено, че информацията относно продажби за износ, направени или директно, или посредством свързано дружество, установено в Хонконг, не е доказуема. Дружеството не предостави съществени данни относно общите му обеми на износ и съответните фактури за износ, въпреки исканията за такава информация. Освен това, представената информация за общия оборот, както и за продажби на вътрешния пазар и продажби за износ, не можеше да се съгласува с наличните одиторски отчети и със счетоводната документация на дружеството. В допълнение, дружеството не беше в състояние да докаже местоназначението на своите продажби, както е отчетено във въпросника. В резултат, Комисията не можа да потвърди дали дружеството е било в състояние да определи свободно своите износни цени, изнесените количества и условията и сроковете на продажба, както е определено в член 9, параграф 5, буква б) от основния регламент.
3.3. Нормална стойност
3.3.1. Страна аналог
(35)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, в случай на внос от страни с непазарна икономика и в размер, че не може да се предостави ТУПИ за страни, посочени в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, трябва да се установи нормална стойност на основата на цената или на съставената стойност в страна аналог.
(36)
В известието за откриване, Комисията посочи своето намерение да използва Съединените американски щати (САЩ) като уместна страна аналог за целите на установяване на нормална стойност за КНР и Украйна и покани заинтересуваните страни да направят коментари по въпроса.
(37)
Коментари бяха получени от съдействащите производители износители в КНР и Украйна, които предложиха Тайланд, Индия или Турция като по-подходящи страни аналози, отколкото САЩ. Основните доводи, приведени срещу САЩ, бяха разликите в общото икономическо развитие, достъпа до и цените на суровините, разход за труд и методите за производство, а също и разлики по отношение на конкуренцията на вътрешния пазар за дъски за гладене. Беше предявен иск също, че пазарът на САЩ за дъски за гладене е силно защитен пазар с изкуствено високи цени.
(38)
Комисията потърси съдействие от производители в САЩ и в други потенциални страни аналози като Тайланд, Индия и Турция. Писма и съответни въпросници бяха изпратени до пет дружества в САЩ, три дружества в Тайланд, пет дружества в Индия и девет дружества в Турция. От всички тези дружества, само един турски производител представи в срок цялата необходима информация за определяне на нормална стойност и се съгласи да съдейства в разследването.
(39)
Разследването показа, че Турция има конкурентноспособен пазар за дъски за гладене, като около 90 % от пазара се снабдява от известен брой местни производители, а останалата част от внос от трети страни. Производственият обем в Турция съставлява повече от 5 % от обема на китайския износ на разглеждания продукт в Общността. Що се отнася до качеството и стандартите на турските дъски за гладене, никакви големи общи разлики не бяха открити при сравнение с китайските и украинските продукти. Следователно, турският пазар беше счетен за достатъчно представителен за определяне на нормална стойност за КНР и Украйна.
(40)
С оглед на гореупоменатото, беше заключено условно, че Турция представлява уместна страна аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.3.2. Определяне на нормална стойност за производителите износители, на които е предоставено ТУПИ
(41)
Определянето на нормална стойност за един китайски и за единствения украински производител износител, на които е предоставено ТУПИ, следва да се базира на данните, предадени от тях относно продажби на вътрешния пазар и производствените разходи. Тези данни бяха проверени в обектите на разглежданите дружества.
(42)
Що се отнася до определянето на нормална стойност, Комисията първо установи във всяка страна износител дали продажбите на вътрешния пазар на разглеждания продукт, извършени от всеки производител износител, са представителни в сравнение с общите продажби за Общността. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, продажби на вътрешния пазар се смятат за представителни, когато общият обем на продажби на вътрешния пазар на всеки производител износител е бил равен на или по-голям от 5 % от общия обем на продажбите за износ на производителя за Общността.
3.3.2.1. Китайска народна република
(43)
Беше установено, че китайският производител износител, на когото е предоставено ТУПИ, няма достатъчно представителни продажби на вътрешния пазар през ПР. Следователно, нормална стойност не можеше да бъде установена на базата на цените на съответния производител износител в страната износител, както е предвидено в член 2, параграф 1, алинея 1 от основния регламент. Следователно, трябваше да се приложи друг метод.
(44)
При положение, че никакви цени на вътрешния пазар не можеха да се използват, за да се установи нормална стойност, на базата на разходите на въпросния производител трябваше да се изчисли съставена нормална стойност. Следователно, в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, нормална стойност беше съставена като към производствените разходи на изнесените видове дъски за гладене бе добавена, с корекция при необходимост, разумна сума за продажбени, общи и административни разходи (ПОиА) и разумен марж на печалба. В това отношение следва да се отбележи, че покупните цени на някои суровини/части, и по-специално на суровини/части от стомана, отчетени от това дружество, изглеждаха изкуствено занижени и в резултат производствените разходи трябва да се разследват допълнително, като може би трябва да се преразгледат временните констатации за целите на някакви окончателните констатации.
(45)
Тъй като производителят износител, на когото е предоставено ТУПИ, имаше недостатъчно представителни продажби на вътрешния пазар, ПОиА разходи и печалба трябваше да бъдат определени на базата на всеки друг разумен метод съгласно член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент.
(46)
Следователно, Комисията използва ставките на ПОиА разходите и печалбата от съдействащия производител износител в страната аналог, който имаше продажби на вътрешния пазар в нормалния ход на търговия. Средните ставки на ПОиА разходите и печалбата на съдействащия турски производител износител бяха добавени към разходите за производство, направени от въпросния производител износител по отношение на изнесените видове, както е предвидено в член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.3.2.2. Украйна
(47)
Беше установено, че за единствения украински производител износител общите продажби на вътрешния пазар на разглеждания продукт през ПР не са в представителни количества. Следователно, нормалната стойност не можеше да бъде установена на базата на цени на съответния производител износител в страната износител, както е предвидено в член 2, параграф 1, алинея 1 от основния регламент. Следователно, трябваше да се приложи друг метод.
(48)
Тъй като производителят износител с ТУПИ, нямаше достатъчно продажби на вътрешния пазар и тъй като нямаше друг съдействащ украински производител износител, ПОиА разходите и печалбата трябваше да бъдат определени на базата на всеки друг разумен метод съгласно член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент.
(49)
Следователно, Комисията използва ставките на ПОиА разходите и печалбата от съдействащия производител износител в страната аналог, който имаше продажби на вътрешния пазар в обичайния ход на търговия. Средните ставки на ПОиА разходите и печалбата на съдействащия турски производител износител бяха добавени към разходите за производство, направени от въпросния производител износител по отношение на изнесените видове, както е предвидено в член 2, параграф 3 от основния регламент.
3.3.3. Определяне на нормална стойност в страната аналог
(50)
След избора на Турция като страна аналог, нормална стойност беше изчислена на базата на данните, доказани в обектите на съдействащия турски производител.
(51)
Беше установено, че продажбите на вътрешния пазар на турския производител на подобния продукт са представителни в сравнение с разглеждания продукт, изнасян за Общността от производителите износители в КНР.
(52)
Беше направено освен това проучване за това, дали продажбите на вътрешния пазар могат да се разглеждат като извършени в нормалния ход на търговията, като се установи съотношението на печеливши продажби за независими потребители. Проверката, извършена при турския производител показа, че неговият обем на продажби, продадени на нетна продажна цена равна на или над себестойността на един продукт, представляваше повече от 80 % от общия му обем на продажби. Следователно, нормална стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като претеглена средна стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на този вид продукт, направени през ПР, независимо от това дали тези печалби са били печеливши или не. В допълнение, за тези цени на вътрешния пазар беше установено, че са общи в съответствие с цените на друг голям турски производител, за когото беше получена известна информация през проверката на място в страната аналог.
3.4. Износна цена
3.4.1. Китайска народна република
(53)
Производителите износители осъществяваха продажби за износ за Общността или i) директно за независими потребители в Общността; ii) посредством несвързани търговски дружества, установени извън Общността и iii) посредством свързани търговски дружества, установени извън Общността.
(54)
Когато продажби за износ за Общността са осъществени директно за независими потребители в Общността, износните цени се установяват на базата на цените, платени действително или платими за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
Когато продажби за износ за Общността са осъществени посредством несвързани търговски дружества, износните цени се установяват на базата на цените на продукта, когато е продаден на търговските дружества за износ в Общността в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(55)
Когато продажби за износ за Общността се осъществяваха посредством свързани търговски дружества, износните цени се установяваха на базата на цените на продукта, когато е продаден от свързаните търговски дружества на първия независим купувач в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(56)
Един производител износител продаваше част от разглеждания продукт посредством търговско дружество в Хонконг. Базираното в Хонконг търговско дружество не беше в състояние да докаже както трябва посредством своите сметки, че отчетените износни цени за независими потребители в Общността са били действително платени. Освен това не беше възможно да се съгласуват на място покупките на търговеца от Хонконг с одитираните му сметки за продажби за Общността. Дружеството беше информирано, че съществуват сериозни съмнения относно точността на неговите продажби за Общността посредством свързаното търговско дружество в Хонконг и че тези продажби няма да бъдат взети предвид при временните изчисления за дъмпинг. На дружеството бе дадена възможност да направи коментар, но то не предостави никакво доказателство, което да може да промени предварителното заключение. В резултат, тези износни операции бяха пренебрегнати и износната цена се базираше само на цените за продажби, извършени или директно за независими потребители в Общността, или посредством несвързани търговски дружества, установени извън КНР и Общността.
(57)
Един производител износител нямаше директни продажби на разглеждания продукт. Той продаваше разглеждания продукт или посредством несвързани търговски дружества, установени в КНР, или посредством свързани търговски дружества, установени в КНР. Тъй като крайното местоназначение на продажбите, извършвани посредством несвързани страни не можеше да бъде доказано, тези продажби бяха временно пренебрегнати и износната цена се базираше само на продажбите, извършени посредством свързаното търговско дружество, което беше в състояние да докаже местоназначението на своите продажби. Дружеството беше съответно информирано и му беше дадена възможност за коментар. Коментарите не промениха това временно заключение.
(58)
Така както бе обяснено при анализа на ПР в съображение 33 по-горе, един производител износител не бе в състояние да докаже и подкрепи действителните си продажби за износ. Следователно, съгласно член 18, параграф 1 от основния регламент, всички негови продажби за износ бяха пренебрегнати и отчетените цени не можеха да се използват за установяване на износни цени от КНР за Общността. Дружеството беше съответно информирано и му беше дадена възможност за коментар. Въпреки това обаче, коментарите не промениха констатациите на разследването и, тъй като не беше достъпен никакъв друг източник, който да установи износа на това дружество за Общността, беше сметнато за уместно да се пренебрегнат всички негови данни за износ и да се установи дъмпингов марж върху наличните факти (виж съображение 65).
3.4.2. Украйна
(59)
Всички продажби за износ за Общността на единствения украински износител бяха извършени посредством свързаното с него дружество, установено извън Общността. Това свързано дружество изпълняваше всички функции по вноса на стоките, които влизаха в свободно обращение в Общността и следва, поради това, да се разглежда като свързан вносител. Следователно, износната цена беше установена в съответствие с член 2, параграф 9 от основния регламент, на базата на цени, на които внесените продукти бяха за първи път препродадени на независим купувач. За тази цел бяха направени корекции, за да се отчетат всички разходи, включително всякакви мита и данъци, направени между вноса и повторната продажба, както и печалбите, обикновено реализирани от независими съдействащи вносители, така че да може да се установи надеждна износна цена.
3.5. Сравнение
(60)
Сравнението между нормалната стойност и износната цена бе направена на база франко завод.
(61)
За да се осигури справедливо сравнение между нормалната стойност и износната цена, бяха направени съответни намаления под формата на корекции за разликите, засягащи цените и сравнимостта на цените в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. За всички разследвани производители износители бяха предоставени намаления за разлики в разходите за транспорт и застраховка, обработване, товарене и допълнителни разходи, разходите за опаковане, разходи за кредити, разходи за обезпечения и гаранции, и за комисионни, когато бяха приложими и оправдани.
(62)
Що се отнася до нормалната стойност, базирана на страната аналог, за производители износители, на които не е предоставено ТУПИ, разследването установи, че турските дъски за гладене са в повечето случаи снабдени с електрически контакт и държач за кабел, докато не беше такъв случая за по-голямата част от китайски продукти. Следователно, съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент, за турските цени беше направена уместна корекция, за да се отстранят ефектите на тази разлика. В допълнение, бяха установени някои разлики на ниво търговия. Беше установено, че на турския вътрешен пазар дъските за гладене се доставяха обикновено директно на търговците на дребно и така количествата на поръчка/доставка са значително по-малки, в сравнение с тези, направени посредством вносители/търговци или посредством центрове за разпространение/снабдяване на големи вериги за продажба на дребно, както в случая на китайските продажби за износ. Следователно, за да се отстранят ефектите на тези разлики, за турските цени беше направена уместна корекция съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент.
3.6. Дъмпингови маржове
3.6.1. Обща методология
(63)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпингови маржове за съдействащите производители износители бяха установени на базата на сравнение между претеглена средна нормална стойност по вид продукт, и претеглена средна износна цена по вид продукт, както е установено по-горе. Беше отбелязано, че нямаше съдействащи производители износители и в двете страни, извън тези, на които е предоставено ТУПИ или ИТ.
(64)
За да се определи дъмпинговия марж за всички несъдействащи производители износители, първо се установи нивото на несъдействие. За тази цел обемът на износ за Общността, отчетен от съдействащите производители износители беше сравнен с еквивалентния обем на внос, установен на базата на жалбата и на известна информация, събрана от други известни производители износители в разглежданите страни, които накрая не съдействаха при разследването. Следва да се отбележи, че няма точна статистика на Евростат за вноса на разглеждания продукт.
(65)
Когато нивото на съдействие е ниско, т.е. по-малко от 80 % от общия износ на разглеждания продукт, който се отчита от съдействащите производители износители, беше сметнато за уместно да се определи дъмпинговия марж за други производители износители на ниво, по-високо от най-високия дъмпингов марж, установен за съдействащите производители износители. В този случай, дъмпинговия марж беше установен следователно на ниво, което отговаря на претегления среден дъмпингов марж на най-продаваните видове продукти на съдействащите производители износители с най-високите дъмпингови маржове. Това беше счетено за уместно, тъй като имаше основание да се смята, че ниското ниво на съдействие е в резултат на несъдействащите производители износители в разследваната страна, които по принцип са практикували дъмпинг на по-високо ниво от всеки съдействащ производител износител. Освен това, нямаше никакви указания, че някое несъдействащо дружество е практикувало дъмпинг на по-ниско ниво.
(66)
Когато нивото на съдействие е високо, т.е. 80 % или повече от общия износ на разглеждания продукт, който се отчита от съдействащите производители износители, беше счетено за уместно да се определи дъмпингов марж за другите производители износители на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за съдействащ производител износител в разглежданата страна.
3.6.2. Дъмпингови маржове
3.6.2.1. Китайска народна република
(67)
На базата на жалбата и на наличната информация от производителите износители, които се отзоваха и предоставиха някои данни в началния етап на разследването, беше заключено условно, че нивото на съдействие е под 80 %. Следователно, беше използвана методологията, описана в съображение 65 по-горе, за да се установи дъмпингов марж за цялата страна.
(68)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Общността, с неплатено мито, са както следва:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou: 0 %
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %
-
всички други дружества: 38,1 %.
(69)
За единствения китайски производител износител, на когото е предоставено ТУПИ, а именно Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, беше временно установено, че продажбите за износ не са извършвани на дъмпингови цени. В това отношение следва да се напомни, че временните констатации може би трябва да бъдат преразгледани за целите на някакви окончателни констатации поради причини, обяснени в рамките на съображение 44.
3.6.2.2. Украйна
(70)
На базата на жалбата и на наличната информация от производителите износители, които се отзоваха и предоставиха някои данни в началния етап на разследването, беше заключено условно, че нивото на съдействие е над 80 % в случая на Украйна. Всъщност, изглежда, че Eurogold Industries Ltd. е единствения украински производител износител на дъски за гладене и не бяха намерени никакви указания, че някой производител износител се въздържа съзнателно от съдействие. Следователно, беше използвана методологията, описана в съображение 66 по-горе, за да се установи дъмпинговия марж за всеки друг украински производител износител на разглеждания продукт.
(71)
Временните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Общността, с неплатено мито, са както следва:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %
-
всички други дружества: 17,3 %.
4. ЩЕТИ
4.1. Производство на Общността
(72)
Временните данни от разследването установиха, че подобния продукт се произвежда от най-малко 30 малки и средни предприятия (МСП) в Общността. По-голямата част от производството на Общността е установено в Италия, Полша и Обединеното Кралство.
(73)
Въпреки че съществуват няколко производители на пазара на Общността, нивото на концентрация е относително високо, както може да се види от факта, че продукцията на петте големи производители представлява повече от 50 % от общата приблизителна продукция в Общността. Продукцията на всички гореупоменати дружества съставлява общото производство на Общността.
4.2. Определяне на промишлеността на Общността
(74)
Жалбата беше подадена от трима производители на Общността, които представляват голяма част от общото известно производство на Общността на подобния продукт, т.е. в този случай повече от 40 %.
(75)
Жалбоподателите и един друг производител на Общността съдействаха напълно в разследването (виж също съображение 9). Тези четири дружества представляват повече от 45 % от общото известно производство на Общността на подобния продукт. Един от тези производители на Общността е осъществил известен внос от КНР през ПР. Обаче, вносът не е бил негов основен бизнес и този внос се разглежда като извършен в отговор на притока на дъмпингов внос на ниски цени, и по-специално с цел да остане конкурентноспособен за продуктите от ниската гама. В резултат не беше счетено за уместно този производител да се изключи от определянето на промишлеността на Общността.
(76)
На тази основа се смята, че четиримата производители на Общността, посочени в съображение 75 по-горе са считани, че съставляват промишлеността на Общността, по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент. Те ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Общността“.
4.3. Потребление на Общността
(77)
Напомня се, че няма точна статистика на Евростат за вноса на разглеждания продукт. Освен това, не съществува указание за някакво значително количество внос на дъски за гладене от страни, различни от КНР и Украйна (разглеждани страни). В резултат, потреблението на Общността беше установено на базата на следната информация:
-
обемът на продажби в Общността на подобния продукт, произведен от промишлеността на Общността,
-
обемът на продажби в Общността на подобен продукт, произведен от други известни производители на Общността,
-
обемът на внос на разглеждания продукт в Общността от съдействащи китайски и украински производители износители,
-
обемът на внос на разглеждания продукт в Общността от други известни китайски производители износители.
На тази база, потреблението на Общността се разви, както следва:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Потребление (единици)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Индекс 2002 г. = 100
100
102
108
128
Източник: отговори на въпросника от промишлеността на Общността и от съдействащи китайски и украински производители износители, информация, събрана от други производители на Общността и от други китайски производители износители.
(78)
Потреблението на дъски за гладене в Общността се увеличи с 28 % между 2002 г. и ПР, като най-неочакваното увеличение беше между 2004 г. и ПР. Общото трайно увеличение се отдава основно на нарастващото потребление в новите държави-членки, въпреки че увеличението през ПР може до известна степен да се отдаде на увеличения внос на ниски цени от КНР и Украйна от някои предишни традиционни производители на Общността, които се насочиха към внасяне и по този начин увеличиха запасите си.
4.4. Внос от разглежданите страни
4.4.1. Кумулативна оценка на ефектите на разглеждания дъмпингов внос
(79)
Комисията обсъди дали ефектите на дъмпинговия внос от разглежданите страни следва да се оценят кумулативно на базата на критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Този член предвижда, че ефектите на вноса от две или повече страни, които са едновременно обект на антидъмпингово разследване, се оценяват кумулативно само ако бъде решено, че а) дъмпинговият марж, установен по отношение на вноса от всяка страна е повече от de minimis, както е определено в член 9, параграф 3 от основния регламент и че обемът на вноса на всяка страна не е незначителен и б) кумулативната оценка на ефектите от вноса е уместна в светлината на условията на конкуренция между внесените продукти и условията на конкуренция между внесените продукти и подобния продукт на Общността.
(80)
Напомня се, че внос от един китайски производител износител не беше счетен за дъмпингов. Следователно, този внос не бе разглеждан с дъмпинговия внос.
(81)
Дъмпинговите маржове, установени по отношение на дъмпинговия внос от всяка от разглежданите страни, бяха повече de minimis. Освен това, обемът на дъмпинговия внос от всяка от тези страни не беше незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент.
(82)
Разследването показа освен това, че условията на конкуренция както между дъмпинговия внос и между дъмпинговия внос и подобния продукт на Общността бяха сходни. Беше счетено, че независимо от техния произход, дъските за гладене, произведени/продадени от разглежданите страни и тези, които са произведени/продадени от промишлеността на Общността се конкурират взаимно, тъй като си приличат по отношение на техните основни характеристики, от гледна точка на потребителя са заменими и се разпространяват по едни и същи канали на разпространение.
(83)
Някои заинтересувани страни предявиха иск, че в този случай не са изпълнени условията за кумулативна оценка, тъй като съществуват фундаментални различия между вноса от КНР и Украйна от гледна точка на цени и пазарно поведение.
(84)
Що се отнася до цени, се отбелязва, че абсолютната разлика в нивото на цените между двете страни не е решителна в контекста на кумулативната оценка. Действително, това може да бъде обяснено с различни фактори, именно смес от различни продукти. Това е ценовата тенденция за разглеждания период, която е уместна и тенденцията е сравнима за двете страни. В действителност, средната цена за внос от КНР и Украйна нарасна съответно с 27 % и 12 % между 2002 г. (2003 г. в случая на Украйна) и ПР.
(85)
Що се отнася до пазарното поведение, както вече беше посочено в съображение 82 по-горе, не бяха установени съществени различия по отношение на характеристиките на продукта, каналите на разпространение и т.н.
(86)
На тази база беше заключено условно, че са изпълнени всички условия за кумулиране и че съответно ефектите на дъмпинговия внос с произход от разглежданите страни следва да се оценят съвместно за целите на анализа на щетите.
4.4.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от разглежданите страни:
(87)
Обемът на вноса на разглеждания продукт се увеличи значително през целия разглеждан период. Внос през ПР се увеличи повече от 850 % след 2002 г.
(88)
Следва да се отбележи, че през 2002 г. няма внос отУкрайна. Единственият украински производител на дъски за гладене започна работата си през 2003 г. Вносът от Украйна рязко се увеличи през 2004 г., с повече от 400 %.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Средна цена за внос (EUR/единица)
4,91
6,15
6,34
6,53
Индекс 2002 г. = 100
100
125
129
133
Източник: отговори на въпросника от съдействащи китайски и украински производители износители.
(89)
Средната цена за внос се увеличи през разглеждания период. Обаче, остана значително по-ниска от средните цени на промишлеността на Общността (виж съответната таблица и съображение 99). През ПР, средната цена за внос беше с повече от 40 % по-ниска от средната цена на промишлеността на Общността.
(90)
Увеличението на средните цени за внос може да се отдаде на следните фактори.
Съществуваше значителен стремеж от страна на китайските износители към средните до високи сегменти на пазара. В действителност, както вече беше споменато в съображение 78 по-горе, някои традиционни производители на Общността намалиха значително или прекъснаха своето производство в Общността и започнаха да внасят от разглежданите страни. Повечето от тези дружества са установени на продукти от средната и високата гама.
Повечето от китайските производители износители са новодошли на пазара на дъски за гладене и не е изненадващо да се наблюдава някакво увеличение на цените, с постепенното им утвърждаване на пазара.
Делът на вноса от Украйна изведнъж се увеличи през 2004 г. Тъй като средното ниво на цената на този внос е над средното ниво на цената на внос от КНР, кумулираното ниво на цената е по-високо.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Пазарен дял
6 %
13 %
33 %
48 %
Индекс 2002 г. = 100
100
196
515
747
Източник: отговори на въпросника от съдействащи китайски и украински производители износители, информация, събрана от други китайски производители износители.
(91)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите страни се увеличи драматично през целия разглеждан период. Почти се утрои между 2003 г. и 2004 г., когато вносът от Украйна проникна в широк мащаб на пазара на Общността и продължи да нараства с висока скорост през ПР до такъв размер, че зае почти половината от пазара.
4.4.3. Подбиване на цените
(92)
За целите на анализиране на подбиването на цените, цените за внос на съдействащите производители износители бяха сравнени с цените на промишлеността на Общността, на базата на претеглени средни стойности за сравними видове продукти през ПР. Цените на промишлеността на Общността бяха коригирани на ниво франко завода, и сравнени с цени за внос CIF на границата на Общността, плюс мита, където са приложими. Това сравнение на цените беше направено за операции на едно и също ниво на търговия, надлежно коригирани при необходимост, и след приспадане на намаления и отстъпки.
(93)
На базата на цените на съдействащите производители износители, констатираните маржове на подбиване на цените, по страни и изразени като процент от цените на промишлеността на Общността, са както следва:
Страна
Подбиване на цените
КНР
30,8 %-45,5 %
Украйна
6,6 %
4.5. Положение на промишлеността на Общността
4.5.1. Предварителни бележки
(94)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията разследва всички икономически фактори и индекси, които имаха влияние върху положението на промишлеността на Общността. Пълен анализ на тези фактори беше извършен за жалбоподателите и за един друг напълно съдействащ производител износител, т.е. промишлеността на Общността.
4.5.2. Индикатори на щетите
(95)
През разглеждания период, производството на промишлеността на Общността беше намалено с 22 %. Лекото увеличение в капацитета през ПР беше поради това, че един производител на Общността въведе допълнителен капацитет, за да се ползва от увеличеното потребление след разширението на ЕС. За съжаление, само вносът се ползва от това увеличение на потреблението. В резултат на това, използването на капацитета намаля повече, отколкото продукцията през ПР.
Запаси:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Запаси (единици)
96 729
131 811
180 518
144 543
Индекс 2002 г. = 100
100
136
187
149
Източник: проверени отговори на въпросника.
(96)
Имаше общо увеличение на запасите между 2002 г. и ПР. Въпреки че върхът през 2004 г. беше по всяка вероятност отчасти повлиян от изпълнени поръчки, които не бяха още доставени на потребителите, общата възходяща тенденция е явна.
Обем на продажбите, продажна цена и пазарен дял:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Продажби в ЕО (единици)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Индекс 2002 г. = 100
100
99
90
79
Пазарен дял
39 %
38 %
33 %
24 %
Индекс 2002 г. = 100
100
97
84
61
Продажна цена (EUR/единица)
12,99
12,31
11,17
11,18
Индекс 2002 г. = 100
100
95
86
86
Източник: проверени отговори на въпросника.
(97)
Продажбите на промишлеността на Общността намаляха през целия разглеждан период, а през ПР спаднаха до 79 % от първоначалния им обем. Тази тенденция за намаление е дори още по-обезпокоителна, когато се гледа в контекста на увеличаващото се потребление на Общността. В действителност, промишлеността на Общността загуби 39 % от пазарния си дял между 2002 г. и ПР.
(98)
Не можеше да бъде забелязан растеж на промишлеността на Общността. В действителност, промишлеността на Общността не се ползва от растежа на пазара, т.е. от увеличеното потребление на Общността, а напротив, загуби 21 % от обема си на продажби през разглеждания период.
(99)
Средната единична цена на собственото производство на промишлеността на Общността беше намалена значително през първите три години, т.е. с 14 %. Достигна най-ниското си ниво през 2004 г. и остана стабилна през ПР.
Рентабилност:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Марж на печалбата преди данъчно облагане
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Индекс 2002 г. = 100
100
94
10
60
Източник: проверени отговори на въпросника.
(100)
През разглеждания период рентабилността на промишлеността на Общността се влоши. Маржът на печалба през ПР беше 40 % по-нисък, отколкото през 2002 г. Забележимото подобрение през ПР, в сравнение с 2004 г., беше постигнато в действителност вследствие на намалените възнаграждения на ръководството на някои дружества. Тези намалени възнаграждения имаха значително въздействие върху техните маржове на печалба. В действителност, общата брутна печалба продължи да намалява през ПР и достигна 65 % от нивото за 2002 г. Следователно е очевидно, че увеличението на общата нетна печалба преди данъчното облагане е изкуствено и не е устойчиво.
Инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и способност за набиране на капитал:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Инвестиции (EUR)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Индекс 2002 г. = 100
100
54
91
44
Възвръщаемост на инвестиции
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Индекс 2002 г. = 100
100
110
8
44
Паричен поток (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Индекс 2002 г. = 100
100
121
36
87
Източник: проверени отговори на въпросника.
(101)
Инвестициите бяха значително намалени през разглеждания период, като достигнаха през ПР по-малко от половината от нивото през 2002 г. Освен това, голяма част от инвестициите съставляваше необходими инвестиции за замяна и възобновяване. Част от инвестициите през 2004 г.беше свързана освен това с подготовката за нови възможности след разширението на ЕС. Обаче, както е показано по-горе, увеличеното потребление беше изцяло поето от вноса от разглежданите страни.
(102)
Възвръщаемостта на инвестиции, изразена като нетни печалби на промишлеността на Общността и нетната отчетна стойност на нейните инвестиции, се разви в съответствие с инвестициите и маржовете на печалба. По отношение на привидно високото ниво на възвръщаемост на нетните активи, следва да се отбележи, че повечето от дружествата, съставляващи промишлеността на Общността, бяха установени преди 30 или повече години и в резултат, повечето от техните активи бяха вече значително обезценени. В действителност през 2004 г., когато бяха направени някои инвестиции и когато маржовете на печалба отразиха действителното изпълнение на промишлеността на Общността (а не изкуствено увеличената печалба през ПР), възвращаемостта на инвестициите спадна със 63 процентни пункта. Това потвърждава неспособността на производителите на Общността да наберат капитал, и по-специално поради намаляващия обем на продажбите и ниските продажни цени.
(103)
Паричният поток на промишлеността на Общността варираше. Подобрението през 2003 г. беше последвано от изненадващ спад през 2004 г. Възстановяването през ПР съответства на мерките, насочени към подобрение на рентабилността, както е описано в съображение 100 по-горе. Общо взето, паричният поток се влоши през разглеждания период.
Заетост, производителност и заплати:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Заетост
347
326
283
234
Индекс 2002 г. = 100
100
94
82
67
Разходи за труд (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Индекс 2002 г. = 100
100
96
76
71
Среден разход за труд на работник (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Индекс 2002 г. = 100
100
102
93
106
Производителност на работник (единици на година)
9 474
10 015
10 787
11 261
Индекс 2002 г. = 100
100
106
114
119
Източник: проверени отговори на въпросника.
(104)
Броят на служителите на промишлеността на Общността, ангажирани с подобния продукт, намаля с 33 % между 2002 г. и ПР. Средните разходи за труд на служител, отразяващи заплатите, останаха доста стабилни; временно намаление през 2004 г. беше компенсирано с леко увеличение през ПР.
(105)
Усилията за намаление на производствените разходи, рационализация и намаляване на броя на служителите доведоха до увеличено производство на работник (увеличение от 19 % за разглеждания период). Обаче, в резултат на гореописаните финансови индикатори на промишлеността на Общността, увеличената производителност не можа да компенсира намалението на обема на продажбите и на нивото на цените.
4.5.3. Размер на дъмпинга, възстановяване от предишен дъмпинг или субсидиране
(106)
Що се отнася до въздействието върху промишлеността на Общността размера на действителния дъмпингов марж, като имаме предвид обема и цените на дъмпинговия внос от разглежданите страни, това въздействие на може да се смята за незначително.
(107)
Освен това, не съществуваха указания, че промишлеността на Общността се възстановяваше през ПР от ефектите на предишен дъмпинг или субсидиране.
4.6. Заключение относно щетите
(108)
През разглеждания период присъствието на дъмпингов внос на ниски цени от КНР и Украйна нарасна драматично. По отношение на обема, дъмпинговият внос от разглежданите страни се увеличи с повече от 850 % през разглеждания период. По отношение на пазарния дял, този внос спечели повече от 40 процентни пункта от пазара за дъски за гладене на Общността през същия период.
(109)
Анализът на икономическите индикатори на промишлеността на Общността разкри, че щетата се изразява чрез намаление на обема на продажбите, продажната цена и пазарния дял. Това имаше директно отрицателно влияние върху финансовото положение на промишлеността на Общността, нивото на производство и заетостта. През разглеждания период, обемът на продажбите на промишлеността на Общността на пазара на Общността намаля с повече от 20 %, пазарният дял намаля с 15 процентни пункта, а заетостта спадна с повече от 30 %. Средната продажна цена на промишлеността на Общността намаля с 14 %, а индивидуалните цени достигнаха възможно най-ниското си ниво. В действителност, финансовите индикатори потвърждават, че промишлеността на Общността не е вече в състояние да продължи да намалява нивата на цените си, без да претъпи загуби, които в случай на МСП не могат да бъдат поддържани за повече от няколко месеца, без те да бъдат принудени да се закрият.
(110)
Като се вземат предвид всички тези фактори, беше счетено условно, че промишлеността на Общността е понесла материални щети по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
5.1. Увод
(111)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията проучи дали материалните щети, понесени от промишлеността на Общността, са причинени от дъмпингов внос на разглеждания продукт с произход от разглежданите страни. Известните фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли същевременно да ощетят промишлеността на Общността бяха също проучени, така че да се гарантира, че възможни щети, причинени от тези други фактори, не могат да бъдат приписани на дъмпинговия внос.
5.2. Ефекти на дъмпинговия внос
(112)
На първо място се напомня, че разследването разкри, че дъските за гладене, внесени от разглежданите страни, се конкурират пряко с дъските за гладене, произведени и продадени от промишлеността на Общността, тъй като са подобни по отношение на основните им характеристики, заменими от гледна точка на потребителите и разпространявани по едни същи канали на разпространение.
(113)
Значителното увеличение на обема дъмпинговия внос от разглежданите страни (повече от 850 %) съвпадна с влошаването на икономическото положение на промишлеността на Общността. Това влошаване включваше, inter alia, спад в продажбите и нивата на цените на производството на Общността през същия период.
(114)
Пазарният дял на дъмпинговия внос се увеличи с 42 процентни пункта през разглеждания период, докато промишлеността на Общността загуби 15 % от пазара. Припомня се, че потреблението на Общността се увеличи с повече от 20 % между 2002 г. и ПР.
(115)
Дъмпинговият внос подби цените на промишлеността на Общността с много съществени маржове, така че може логично да се направи заключение, че е отговорен за потискането на цените, което доведе до влошаване на финансовото положение на промишлеността на Общността. Освен това, промишлеността на Общността не можа да увеличи използването на капацитета, което щеше логично да стане, като се има предвид увеличението на потреблението, наблюдавано през разглеждания период.
(116)
С оглед на ясно установеното съвпадение във времето между, от една страна, внезапното нахлуване на дъмпингов внос на цени, значително подбиващи цените на промишлеността на Общността и, от друга страна, загубата на промишлеността на Общността по отношение на обем на продажби и производство, намаление на пазарните дялове и заетост, както и потискането на цените, беше заключено условно, че дъмпинговият внос играе решаваща роля в щетата, понесена от промишлеността на Общността.
5.3. Ефекти на други фактори
5.3.1. Резултати на други производители на Общността, които подкрепят жалбата
(117)
Петнадесет производители на дъски за гладене на Общността, различни от тези, които съставляват промишлеността на Общността, подкрепиха жалбата. Тези дружества не желаеха да съдействат напълно при разследването, но предоставиха известна информация относно тяхното производство, капацитет и използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял и заетост. Тези дружества представляват общо около 30 % от общото известно производство на Общността. Следва да се отбележи, че никое от тези дружества не е внесло съществени количества от разглеждания продукт.
(118)
Положението на тези 15 дружества беше анализирано и сравнено с положението на промишлеността на Общността.
Производство, капацитет, използване на капацитета и заетост:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Производство (единици)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Индекс 2002 г. = 100
100
119
103
90
Капацитет (единици)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Индекс 2002 г. = 100
100
104
119
120
Използване на капацитета
51 %
58 %
44 %
38 %
Индекс 2002 г. = 100
100
115
87
75
Заетост
281
314
277
231
Индекс 2002 г. = 100
100
112
98
82
(119)
Производството на тези производители се увеличи с 19 % през 2003 г., след това през 2004 г. се намали до първоначалното си ниво и спадна с 13 % през ПР. Увеличението на капацитета през 2004 г. може да се припише на очакванията за увеличени продажби след разширението на ЕС. В резултат на увеличения капацитет, използването на капацитета намаля повече от продукцията през разглеждания период. Заетостта се разви в съответствие с продукцията, т.е увеличи се през 2003 г., след това се върна на първоначалното си ниво през 2004 г.и спадна рязко през ПР.
Обем на продажбите и пазарен дял:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Продажби в ЕО (единици)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Индекс 2002 г. = 100
100
120
100
89
Пазарен дял
18 %
21 %
17 %
13 %
Индекс 2002 г. = 100
100
118
93
70
(120)
След временно подобрение през 2003 г., продажбите и пазарният дял на 15-те дружества паднаха рязко. Това развитие ясно съвпада с внезапното увеличение на дъмпинговия внос от разглежданите страни на пазара на Общността. Напомня се, че този внос почти се утрои през 2004 г. и техния пазарен дял се увеличи с 20 процентни пункта през същата година. Освен това се напомня, че потреблението на дъски за гладене на Общността се увеличи през целия разглеждан период.
(121)
С оглед на горното, може да се направи заключение, че положението на тези 15 производители на дъски за гладене на Общността, които подкрепиха жалбата, се е влошило подобно на положението на промишлеността на Общността. В резултат, никаква щета не би могла да бъде причинена на промишлеността на Общността от тези дружества.
5.3.2. Резултати на други известни производители на Общността
(122)
Както е определено в съображение 8 по-горе, двама други производители на Общността предоставиха известна информация, но не подкрепиха жалбата. Освен това, има други двама известни производители в Общността, които подкрепиха жалбата, но не съдействаха в разследването и един бивш производител, който предостави известна информация относно миналите си производствени дейности. Всички тези дружества са извършили значителен внос на разглеждания продукт. Наличните данни за тези дружества показват следните тенденции (поради поверителност, действителните цифри не могат да бъдат разкрити):
2002 г.
2003 г.
2004 г.
ПР
Продажби на производство на Общността в ЕО
Индекс 2002 г. = 100
100
75
49
29
Пазарен дял
Индекс 2002 г. = 100
100
76
46
23
(123)
Продажбите на дъски за гладене, произведени от тези производители на Общността намаляха със 71 % през разглеж дания период. Съответният пазарен дял намаля, дори по-значително със 77 %, тъй като пазарът се разшири през същия този период.
(124)
Така както беше вече споменато в съображение 78 по-горе, през 2004 г. и през ПР някои традиционни производители на дъски за гладене на Общността значително намалиха или напълно прекратиха производствените си дейности в Общността и започнаха масово да внасят от разглежданите страни. В действителност, някои от тези дружества не могат вече да се разглеждат като производители на Общността, тъй като през ПР производствените им обекти бяха закрити.
(125)
С оглед на горното, беше направено заключение, че тези други производители на Общността са в положение, което е подобно на това на промишлеността на Общността и техните производствени дейности не са предизвикали щета за промишлеността на Общността.
5.3.3. Резултати от износа на промишлеността на Общността:
(126)
Резултатите от износа на промишлеността на Общността останаха относително стабилни през разглеждания период. По отношение на обемите, влошаване не беше наблюдавано. По отношение на продажната цена, падане от 15 % през 2003 г. беше частично възстановено през 2004 г. и износната цена остана стабилна през ПР. Следва да се отбележи, че продажната цена за износ е значително по-висока от продажната цена в Общността и че обемът на продажби за износ съставлява само около 10 % от продукцията на промишлеността на Общността.
(127)
От тази гледна точка може да се направи заключение, че резултатите от износа на промишлеността на Общността не е допринесла за понесените материални щети.
5.3.4. Внос от КНР, който не е продаден на дъмпингови цени
(128)
Напомня се, че за внос от един китайски производител износител беше установено, че не се продава на дъмпингови цени и в резултат беше изключен от анализа на дъмпинговия внос от разглежданите страни и въздействието му върху положението на промишлеността на Общността. Следователно, беше обсъдено дали вноса от това дружество може да е прекъснал причинната връзка между дъмпинговия внос и материалните щети, понесени от промишлеността на Общността.
(129)
Разследването установи, че през разглеждания период обема на вноса от КНР, който не е продаден на дъмпингови цени, е нараснал с 467 %, в сравнение с едно увеличение от 856 % на дъмпингов внос от разглежданите страни. Изразено в абсолютни показатели, обемът на дъмпинговия внос от разглежданите страни е превишил повече от пет пъти обема на недъмпинговия внос. Пазарният дял на недъмпинговия внос от КНР се е увеличил с 343 %, докато пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил с 647 % през същия този период. Средната цена на недъмпингов внос се е увеличила през разглеждания период и, изразено в абсолютни показатели, е останала доста над средната цена на дъмпинговия внос, въпреки че е под средната цена на промишлеността на Общността.
(130)
С оглед на горното, беше заключено условно, че всяко влияние на внос от КНР, който не е продаден на дъмпингови цени не може да се смята за такова, което да прекъсне причинната връзка между дъмпинговия внос и материалните щети, понесени от промишлеността на Общността.
5.3.5. Внос от други трети страни
(131)
Някои страни твърдяха, че вноса от Турция навлиза, както се твърди, в пазара на Общността на цени, подобни на цените на КНР и в непрекъснато нарастващи обеми, като при това причинява щета на промишлеността на Общността.
(132)
В това отношение се отбелязва, че тези твърдения не са потвърдени при разследването. В хода на разследването не бяха представени никакви доказателства за внос от Турция. Освен това, съдействащият турски производител на дъски за гладене, посочен в съображение 10 по-горе не е продавал подобния продукт на Общността. Освен това, в разследването не бяха установени никакви други източници.
(133)
Като се има предвид гореупоменатите констатации, искът относно вноса от Турция се отхвърля и се прави заключение, че вносът от други трети страни не е предизвикал материални щети на промишлеността на Общността.
5.3.6. Щетата е самопричинена
(134)
Някои заинтересувани страни твърдяха, че щетата е самопричинена, тъй като промишлеността на Общността не е реагирала на промените в схемите на разпространение и потребление, и на развития в технологията що се отнася до производството на дъски за гладене. Освен това беше предявен иск, че самопричинена щета също е причинена от вноса на китайски дъски за гладене от самите производители на Общността.
(135)
Произведените в Общността дъски за гладене се разпространяват обикновено посредством търговци или, в повечето случаи, се доставят директно на търговци на дребно или на техните центрове за разпространение. Внесените дъски за гладене се разпространяват обикновено посредством вносители/търговци или посредством центрове за разпространение/снабдяване на големи вериги за търговия на дребно. Съотношението на двата канала на разпространение, в случай на внос, варира от един производител износител до друг. Във всички случаи могат да участват представители. Тази схема на разпространение се използва в продължение на няколко години и през това време не бяха наблюдавани никакви съществени и внезапни промени. Традиционно, промишлеността на Общността е снабдявала както дребни търговци на дребно, така и големи вериги за продажба на дребно. В резултат, увеличаващият се дял на продажби на дъски за гладене посредством вериги за продажба на дребно не може да се разглежда като фактор, причиняващ щета сам по себе си. Не бяха потвърдени никакви съществени промени в схемата на потребление.
(136)
Що се отнася до процеса/технологията на производство, твърдеше се че промишлеността на Общността не е в състояние да отговори на специфични изисквания от страна на потребителите/търговците на дребно, поради високото ниво на автоматизация на тяхното производство. Първо, се отбелязва че без автоматизация промишлеността на Общността може би не би могла да се конкурира с вноса на продуктите с произход от страни, които се ползват от много нисък разход на енергия, суровини и труд. Второ, автоматизираното производство позволява на промишлеността на Общността да гарантира високо качество и кратки периоди на изработване, което потребителите възприемат като сравнително предимство. И най-накрая, не беше представено никакво доказателство в подкрепа на иска, че промишлеността на Общността не е била в състояние да задоволи специфичните изисквания на потребители/търговци на дребно по отношение на концепцията и иновациите.
(137)
Що се отнася до вноса на китайски дъски за гладене от промишлеността на Общността, разследването показа, че през ПР са внесени само някакви незначителни количества. Това е било мярка за самозащита от страна на промишлеността на Общността срещу притока на дъмпингов внос на ниски цени. Във всеки случай, този внос беше препродаден в Общността на цени, които не нанасят щети. Следователно, този внос не би могъл да причини щети на промишлеността на Общността.
(138)
С оглед на горното, тези искове се отхвърлят и се прави заключение, че щетата не би могла да бъде самопричинена.
5.4. Заключение относно причинната връзка
(139)
В заключение се потвърждава, че материалната щета, претърпяна от промишлеността на Общността, която се характеризира особено с намаляване в обема на продажбите, пазарните дялове и единичната продажна цена, които водят до влошаване на финансовото положение, е причинена от дъмпинговия внос от разглежданите страни. Въпреки че вносът от КНР, който не е продаден на дъмпингови цени, е допринесъл по всяка вероятност за влошените резултати на производителите на Общността, тяхното развитие, техния обем и пазарен дял, и нивото на цената не бяха такива, че да прекъснат причинната връзка между дъмпинговия внос и положението, което носи вреда на промишлеността на Общността.
(140)
Като имаме предвид анализа по-горе, който с право разграничава и отделя ефектите на всички известни фактори върху положението на промишлеността на Общността от ефектите на дъмпинговия внос, причиняващи щети, с настоящото се потвърждава, че тези други фактори като такива не променят факта, че оценената щета трябва да бъде приписана на дъмпинговия внос.
(141)
Следователно, беше заключено условно, че дъмпинговият внос с произход от разглежданите страни е причинил материална щета на промишлеността на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
6.1. Общи бележки
(142)
Комисията проучи дали, въпреки условното заключение относно съществуването на ощетяващ дъмпинг, съществуват непреодолими причини, които биха могли да доведат до заключението, че не е в интерес на Общността да приеме мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент, въздействието на вероятни мерки върху всички страни, участващи в тази процедура и също последиците от невземане на мерки бяха разгледани на базата на всички представени доказателства.
6.2. Интерес на промишлеността на Общността
(143)
Анализът на щетата ясно показа, че промишлеността на Общността е пострадала от дъмпинговия внос. Рязко увеличеното присъствие на дъмпингов внос през последните години е предизвикало силно потискане на цените, както на ниво търговия на едро/разпространение, така и на ниво търговия на дребно, т.е. където е съществувала конкуренция между внесените и произведените в Общността дъски за гладене. Промишлеността на Общността не е в състояние да продължава да намалява продажните си цени, тъй като това би изисквало да продава на цени под техните производствени разходи. Следователно и като се има предвид, че пазарът на дъски за гладене се движи основно от веригите за търговия на дребно на базата на цена, за промишлеността на Общността става все по-трудно да си осигури нови поръчки. Напомня се, че няколко традиционни производители са спрели вече производството и сега действат като вносители/търговци на разглеждания продукт.
(144)
В тази връзка, без налагането на мерки, положението на промишлеността на Общността би продължило да се влошава и производството на дъски за гладене в Общността, по всяка вероятност, скоро би спряло. Основна част от отрицателното въздействие върху заетостта би било в един географски район на Общността, тъй като няколко производители и техните снабдители на части са разположени в този един регион. От друга страна, мерките биха предотвратили едно по-нататъшно увеличение на дъмпинговия внос от разглежданите страни, което би позволило на промишлеността на Общността, най-малко, да поддържа сегашната си позиция на пазара. Разследването показа, че някакво увеличение в пазарния дял на дъмпинговия внос от разглежданите страни е пряко в ущърб на промишлеността на Общността.
(145)
След налагането на антидъмпингови мита върху вноса на дъски за гладене от разглежданите страни, може да се очаква, че би било много по-вероятно дистрибуторите и веригите за търговия на дребно да сменят своите снабдители, поне частично, в полза на производители на Общността. Действително, ако бъдат наложени мерки и нивото на цената за износ се възстанови до недъмпингови нива, промишлеността на Общността би била в състояние да се конкурира в условията на лоялна търговия, на базата на съответно сравнително предимство.
(146)
Следователно, налагането на мерки е определено в интерес на промишлеността на Общността и производителите на Общността подкрепиха активно жалбата, но също в интерес на другите производители на Общността, които не подкрепиха активно жалбата.
6.3. Интерес на потребителите
(147)
Нито една организация на потребители не се изказа след публикуването на известието за откриване на настоящата процедура. Въпреки това, беше анализирано въздействието на всякакви мерки върху потребителите.
(148)
За да се оцени това въздействие, бяха обсъдени следните елементи:
-
в разпространението за потребители обикновено са ангажирани вносители/търговци на едро и/или дистрибутори/търговци на дребно. Във всеки етап се прилага надбавка или марж, за да се покрият разходите им и се даде възможност за реализиране на известна печалба. Нивото на този марж може значително да варира от един оператор до друг, но е средно увеличен, въпреки че изглежда, че надбавката на търговците на дребно е по-висока от тази на вносителите. В действителност средната цена на дребно на една дъска за гладене е около 35 EUR, докато средната единична дъмпингова цена за внос на границата на Общността, т.е. включително разходите за транспорт, беше около 6,53 EUR през ПР. По този начин, дори като се вземат предвид всякакви допълнителни разходи на етап вносители и търговци на дребно, съществува значително несъответствие между цените за внос и цените на дребно,
-
в най-песимистичния сценарий, когато бремето на антидъмпинговите мерки би било разпределено равномерно между вносителите, търговците на дребно и потребителите, т.е. по 1/3 за всеки от тях, потребителят би трябвало да плати допълнително по-малко от половин евро за своята дъска за гладене, трайна стока с полезен живот най-малко пет години. Това трябва да се сравни с обща надбавка от около 500 %, както е определено в предходното тире,
-
уместно е да се спомене, че потребителят изглежда не се е ползвал от неотдавнашния приток на внос на ниски цени, тъй като цените на дребно не са паднали в отговор на тези ниски цени за внос. В резултат, няма основание да смятаме, че цените на дребно биха се променили, ако бъдат наложени антидъмпингови мерки.
(149)
С оглед на горното, всяко финансово въздействие на антидъмпингови мерки би било за потребителите на дъски за гладене най-вероятно незначително. От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, производството на Общността би изчезнало най-вероятно и избора на видове продукти, налични за потребителите може да намалее.
(150)
Следователно, беше заключено условно, че няма вероятност налагането на мерки да е срещу интереса на потребителите на дъски за гладене на Общността.
6.4. Интерес на дистрибутори/търговци на дребно
(151)
На този етап на разследването, не бяха формулирани забележки от дистрибутори/търговци на дребно или от техни организации. Известно е обаче, че в наши дни дъски за гладене се продават основно от големи вериги за търговия на дребно, т.е. хипермаркети, супермаркети. Следователно, е повече от вероятно, че за мнозинството дистрибутори/търговци на дребно, разглежданият продукт представлява само незначителна част от техния оборот. Като се има предвид това и като се вземе предвид високата надбавка, която обикновено прилагат (виж съображение 148 по-горе), беше заключено условно, че всякакви мерки не биха имали вероятно същество отрицателно въздействие върху тяхното положение.
6.5. Интерес на несвързани вносители в Общността
(152)
Отговори на въпросника бяха получени от двама вносители и от един търговец, свързан с един от тези вносители. Освен това, четирима вносители предоставиха известна информация и/или коментари в рамките на крайните срокове. Всички тези дружества съставляват повече от 20 % от общия внос в Общността. Всички те възразиха срещу налагането на мерки срещу КНР, но не всички от тях срещу мерки за Украйна.
(153)
Положението на вносителите, които се изказаха, варира в зависимост от техния размер и от значението на разглеждания продукт в техните операции. Така както вече беше упоменато по-горе, някои от тези дружества са/бяха традиционни производители, но за да се защитят, са променили основния си бизнес и сега действат основно или изключително като вносители. Тези дружества произвеждат/внасят обикновено цяла гама от други продукти за домакинството и дъските за гладене представляват частица от техния бизнес. В случай на един голям бивш производител, който стана неотдавна важен вносител на китайски дъски за гладене, беше условно установено, че дъските за гладене са представлявали, през ПР, по-малко от 4 % от неговия оборот. Освен това, това дружество изрази становище само срещу мерките за КНР, но не срещу Украйна, тъй като не внася от последната. Беше установено също, че е купувало дъски за гладене и от производители на Общността. Като се вземат предвид различните източници на снабдяване на въпросното дружество, и ако дружеството не е в състояние да прехвърли 1/3 от антидъмпинговото мито на търговци на дребно (виж съображение 148), въздействието върху брутния му марж за дъски за гладене се оценява като не по-голямо от 10 %. Следва обаче да се отбележи, че получената на този етап информация не позволи да се направи точно изчисление. Следва да се напомни също, че надбавката на тези вносители изглежда да е съществена. Въпреки това, разследването на положението за тези вносители ще продължи, беше направено заключение, че временните мерки не биха засегнали чувствително техния бизнес.
(154)
Един съдействащ вносител произвежда калъфи за дъски за гладене и ги продава заедно с внесените дъски за гладене. Твърдеше се, че всяко антидъмпингово мито относно вноса на дъски за гладене би засегнало също производството на калъфи и в резултат би имало съществено въздействие върху оборота на това дружество. Отбелязва се обаче, че калъфите за дъски за гладене се продават и отделно и налагането на антидъмпингови мерки не би засегнало тези продажби. Отбелязва се освен това, че продажбите на дъски за гладене не представляват повече от 10 % от неговия оборот. В резултат, въздействието на временните мерки върху бизнеса на въпросното дружество не би било също съществено.
(155)
В допълнение, повечето вносители, които търгуват/са търгували и с продукти на Общността, приеха, че не би било в техен интерес да станат напълно зависими от внесените дъски за гладене -в тази връзка, по-специално беше посочена КНР- и потвърдиха, че предпочитат да имат алтернативни източници на снабдяване. Това може да се гарантира най-добре, като се елиминират практиките на дъмпинг, така че промишлеността на Общността да продължи да съществува.
(156)
С оглед на горнеизложеното и като се вземат предвид елементите, обобщени в съображение 148 по-горе, по-специално високите надбавки и факта, че допълнителния разход, произтичащ от митото ще е по-малък от половин евро на единица, беше заключено условно, че всякакви антидъмпингови мерки не биха имали решаващо неблагоприятно въздействие върху положението на несвързани вносители на дъски за гладене в Общността, въпреки че някои от тях биха понесли вероятно малко по-високо бреме от търговците на дребно. Във всеки случай, ще се разгледат всички коментари, преди да се стигне до окончателна констатация.
6.6. Заключение относно интереса на Общността
(157)
Анализът по-горе показа, че е в интерес на промишлеността на Общността да се наложат мерки, тъй като се очаква тези мерки, най-малко, да ограничат високото ниво на внос на дъмпингови цени, което доказа, че има съществено отрицателно въздействие върху положението на промишлеността на Общността. Очаква се другите производители на Общността да се ползват също от тези мерки.
(158)
Анализът доказа също, че потребителите едва ли ще бъдат засегнати финансово от някакви антидъмпингови мерки. В най-лошия случай, те ще трябва да платят допълнително по-малко от половин евро за трайна стока. От друга страна, без мерки, изборът на потребителите би бил засегнат, тъй като дъските за гладене на Общността могат да изчезнат от пазара.
(159)
Дистрибуторите и търговците на дребно могат да се сблъскат с повишени покупни цени на разглеждания продукт, но те вероятно няма да бъдат засегнати съществено от мерките, като се имат предвид техните високи маржове.
(160)
Вносителите на разглеждания продукт биха понесли вероятно малко по-високо бреме, в сравнение с търговците на дребно. Те обаче биха си запазили печалбите от няколко източници на снабдяване и биха избегнали да станат зависими от вноса, което най-вероятно би станало, ако не бъдат наложени мерки.
(161)
Като се вземе предвид всичко, се смята, че налагането на мерки, т.е. отстраняване на дъмпинга, причиняващ щети, би позволило на промишлеността на Общността да запази своята дейност и че неблагоприятните ефекти, които мерките биха могли да имат за някои други икономически оператори в Общността, не са непропорционални, в сравнение с благоприятните ефекти за промишлеността на Общността.
(162)
На базата на гореупоменатото, беше заключено условно, че не съществуват непреодолими причини по отношение на интереса на Общността, да не се налагат в този случай антидъмпингови мерки.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(163)
С оглед на достигнатите предварителни заключения по отношение на дъмпинга, получените в резултат на това щети и интереса на Общността, следва да се наложат временни мерки за вноса на разглеждания продукт от КНР и Украйна, за да се възпрепятства по-нататъшно причиняване на щети за промишлеността на Общността от дъмпингов внос.
7.1. Ниво на отстраняване на щетата
(164)
Нивото на временните антидъмпингови мерки следва да е достатъчно да отстрани щетата за промишлеността на Общността, причинена от дъмпингов внос, без да превишава установените дъмпингови маржове.
(165)
Когато се изчислява размера на митото, необходим за отстраняване на ефектите на дъмпинга, причиняващ щети, беше счетено, че мерките следва да позволят на промишлеността на Общността да покрие разходите си и да реализира печалба преди данъка, която би била разумно реализирана при нормални условия на конкуренция, т.е. при липса на дъмпингов внос. Маржът на печалба преди данъчно облагане, използван за това изчисление, беше 7 % от оборота. Беше доказано, че това е нивото на печалба, което е разумно да се очаква при липса на дъмпинг, причиняващ щети, тъй като такава беше печалбата на производството на Общността преди китайския и украинския внос в Общността да започне да нараства значително през разглеждания период. На тази база беше изчислена цена, която не причинява щети за промишлеността на Общността на подобния продукт. Цената, която не причинява щети беше получена като гореупоменатия марж на печалба от 7 % беше добавен към производствения разход.
(166)
Тогава, необходимото увеличение на цената беше определено на базата на сравнение на претеглената средна цена за внос, както беше установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната непричиняваща щети цена на продукти, продадени от промишлеността на Общността на пазара на Общността. Всяка разлика, получена от това сравнение, се изразяваше след това като процент от средната CIF стойност за внос. Тези разлики бяха за всички китайски съдействащи производители износители над установените дъмпингови маржове. В случай на Украйна, нивото на отстраняване на щетите беше под дъмпинговия марж, установен за този единствен производител износител.
7.2. Временни мерки
(167)
В светлината на предходното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, беше счетено, че временните антидъмпингови мерки следва да се наложат за внос с произход i) от КНР на нивото на установените дъмпингови маржове, и ii) от Украйна на нивото на отстраняване на щетите.
(168)
На базата на гореупоменатото, ставката на временното антидъмпингово мито за КНР и Украйна следва да е, както следва:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
КНР
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Всички други дружества
38,1 %
Украйна
Всички дружества
10,3 %
(169)
Индивидуалните антидъмпинговите митни ставки на дружествата, уточнени в настоящия регламент, бяха установени на базата на констатациите на настоящото разследване. Следователно, те отразяват положението, установено по време на това разследване по отношение на тези дружества. Тези митни ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб, приложимо за всички други дружества) са поради това приложими изключително за внос на продукти с произход от разглежданата страна и произведени от дружествата и така от упоменатите специфични правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно упоменато в оперативната част на настоящия регламент с неговото име и адрес, включително субекти, свързани с конкретно упоменатите такива, не могат да се ползват от тези ставки и са предмет на митната ставка, приложима за „всички други дружества“.
(170)
Всеки иск, изискващ прилагането на тези индивидуални антидъмпингови митни ставки (например след промяна в името на субекта или след създаването на нови субекти за производство или продажба) следва да се отнесе незабавно до Комисията (3), заедно с цялата съответна информация, и по-специално всяко изменение в дейностите на дружеството, свързани с производството, вътрешните продажби и продажбите за износ, свързано например с промяна на това име или с промяна в субектите за производство или продажба. Комисията, ако е уместно, след консултация с Консултативния комитет, изменя съответно регламента, като актуализира списъка на дружества, ползващи се от индивидуални митни ставки.
(171)
За да се гарантира правилно прилагане на антидъмпинговото мито, остатъчната митна ставка следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но така също и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Общността през ПР. Обаче, последните компании се поканени, когато изпълнят изискванията на член 11, параграф 4, втори параграф от основния регламент, да представят искане за преразглеждане съгласно този член, за да може тяхното положение да бъде разгледано индивидуално.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(172)
В интерес на добрата администрация, следва да се определи период, в рамките на който, заинтересуваните страни, които са оповестили своето съществуване в рамките на крайния срок, посочен в известието за откриване, да могат да представят в писмен вид своите виждания и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направено по смисъла на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани за целите на всяко окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно антидъмпингово мито на вноса на дъски за гладене, независимо дали са самостоятелно стоящи или не, със или без отвеждане на парата и/или загряваща горна част и/или издухваща горна част, включително дъски за ръкави, и основни елементи от тях, т.е. краката, горната част и поставката за ютия с произход от Китайската народна република и Украйна, попадащи под кодове по КН ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 и ex 8516 90 00 (кодове по TAРИК 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 и 8516900051).
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо за нетната цена франко граница на Общността, преди обмитяване, за продукти произведени от дружествата, изброени по-долу, е както следва:
Страна
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по TAРИК
КНР
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Всички други дружества
38,1 %
A999
Украйна
Всички дружества
10,3 %
-
3. Пускането в свободно обращение в Общността на продукта, посочен в параграф 1, е предмет на внасяне на гаранция, еквивалентна на размера на временното мито.
4. Освен ако не е посочено друго, се прилагат разпоредбите относно митата, които са в сила.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96, заинтересуваните страни могат да изискат разкриване на съществените факти и съображенията, на базата на които е приет настоящия регламент, да представят вижданията си в писмен вид и да заявят да бъдат изслушани устно от Комисията, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96, разглежданите страни могат да представят коментари върху прилагането на настоящия регламент, в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 30 октомври 2006 година.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1620/2006
av den 30 oktober 2006
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 7,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
1. FÖRFARANDE
1.1 Inledande av förfarandet
(1)
Den 4 februari 2006 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat ”tillkännagivandet om inledande”) i Europeiska unionens officiella tidning (2) att den inledde ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av strykbrädor med ursprung i Folkrepubliken Kina och Ukraina.
(2)
Antidumpningsförfarandet inleddes med anledning av ett klagomål som ingavs den 23 december 2005 av tre gemenskapstillverkare (nedan kallade ”klagandena”) som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 40 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av strykbrädor. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera inledandet av ett förfarande.
1.2 Berörda parter och kontrollbesök
(3)
Kommissionen underrättade officiellt de klagande gemenskapstillverkarna, övriga kända gemenskapstillverkare, exporterande tillverkare i Kina och Ukraina, importörer och detaljhandlare som såvitt känt var berörda, företrädare för de berörda exportländerna, tillverkare i Förenta staterna, som var det land som ursprungligen föreslagits som jämförbart land samt tillverkare i andra potentiella jämförbara länder. Kommissionen kontaktade också alla andra gemenskapsoperatörer som möjligen kunde vara involverade i tillverkningen och distributionen av den likadana produkten/den berörda produkten och vars kontaktuppgifter hade lämnats till kommissionen efter inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som hade begärt att bli hörda och visat att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.
(4)
Eftersom det fanns ett stort antal exporterande tillverkare i Kina förutsågs i tillkännagivandet om inledande ett stickprovsförfarande för fastställande av dumpning enligt artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanades alla kinesiska exporterande tillverkare att ge sig till känna för kommissionen och såsom anges i tillkännagivandet om inledande lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet rörande den berörda produkten under perioden 1 januari 2005-31 december 2005. Endast åtta kinesiska exporterande tillverkare gav sig emellertid till känna och lämnade de begärda uppgifterna för stickprovsförfarandet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Det beslutades därför att ett stickprovsförfarande inte var nödvändigt.
(5)
För att de exporterande tillverkarna i de berörda länderna som så önskade skulle kunna ansöka om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat ”marknadsekonomisk status”) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till de exporterande tillverkare som den visste var berörda och till myndigheterna i Kina och Ukraina. Åtta företag i Kina och ett i Ukraina ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen och i andra hand om individuell behandling, om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status.
(6)
Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(7)
Svar på frågeformuläret mottogs från sex kinesiska exporterande tillverkare, från den enda ukrainska exporterande tillverkaren, från fyra gemenskapstillverkare, från två importörer som inte var de exporterande tillverkarna samt från ett handelsföretag. En importör lämnade synpunkter utan att besvara frågeformuläret.
(8)
Vissa uppgifter inkom också från 17 gemenskapstillverkare av den likadana produkten (av vilka 15 stödde klagomålet, en utryckte en neutral hållning och en var emot) och tre företag som bara importerade den berörda produkten.
(9)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för beviljandet av marknadsekonomisk status och för ett preliminärt avgörande när det gäller dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. De kontrollbesök som genomfördes redovisas i det följande.
a)
Gemenskapstillverkare
Kontrollbesök gjordes hos de fyra gemenskapstillverkarna. Dessa gemenskapstillverkare begärde, med stöd av artikel 19 i grundförordningen, att få vara anonyma. De hävdade att det var risk för att det skulle kunna leda till väsentlig skada om deras identitet röjdes.
Några av de klagande gemenskapstillverkarna levererade nämligen den berörda produkten till kunder i gemenskapen som också köpte produkten från Kina och Ukraina och alltså direkt gynnades av denna import. Klagandena hävdade att de befann sig i en särskilt känslig ställning, eftersom det fanns skäl att tro att några av deras leverantörer och kunder skulle ogilla att de hade lämnat in eller stödde en framställning om påstådd skadevållande dumpning och att detta skulle kunna leda till åtgärder. De ansåg att det därför var risk för att en del av deras leverantörer och kunder skulle vidta motåtgärder och eventuellt dra sig ur affärsförbindelsen. Deras begäran om anonymitet tillmötesgicks, eftersom den var tillräckligt väl underbyggd.
b)
Exporterande tillverkare i Kina
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan och det närstående företaget Wire King International Ltd, Hongkong
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
c)
Exporterande tillverkare i Ukraina
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir och det närstående företaget Eurogold Service Zumbühl & Co., Zug i Schweiz.
(10)
Med hänsyn till behovet av att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina och Ukraina som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök för att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från ett jämförbart land på plats hos följande företag:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş, Istanbul, Turkiet.
1.3 Undersökningsperiod
(11)
Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 januari 2005-31 december 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller, i tabeller, ”UP”). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).
2. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
2.1 Berörd produkt
(12)
Den produkt som enligt klagomålet dumpas är strykbrädor, fristående eller ej, med eller utan ångfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Kina och Ukraina (nedan kallad ”den berörda produkten”), som vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00.
(13)
Det finns olika typer av strykbrädor, vilka huvudsakligen skiljer sig åt i fråga om konstruktion, storlek, tillverkningsmaterial och tillbehör. Alla typer har dock samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden. Alla befintliga typer anses därför utgöra en och samma produkt för undersökningens syften.
2.2 Likadan produkt
(14)
Den berörda produkten och de strykbrädor och väsentliga delar till dessa som tillverkats och sålts på hemmamarknaderna i Kina och Ukraina, liksom på hemmamarknaden i Turkiet, som användes som jämförbart land, samt de strykbrädor och väsentliga delar till dessa som tillverkats och sålts i gemenskapen av gemenskapsindustrin konstaterades ha samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
3. DUMPNING
3.1 Marknadsekonomisk status
(15)
Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina och Ukraina (i det senare fallet för alla förfaranden som ingetts eller inletts före den 30 december 2005) skall enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1-2.6 i samma förordning för de exporterande tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. i de fall de exporterande tillverkarna har visat att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med deras tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Nedan ges, enbart för att underlätta för läsaren, en sammanfattning av kriterierna:
-
Företagens beslut rörande verksamheten och kostnader fattas som svar på marknadssignaler och utan något större statligt inflytande.
-
Företagens räkenskaper är föremål för en oberoende revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer (”IAS”) och tillämpas för alla ändamål.
-
Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.
-
Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden.
-
Valutaomräkning sker till marknadskurser.
(16)
Åtta kinesiska exporterande tillverkare ansökte först om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in blanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status inom angivna tidsfrister. Två av dessa beslöt emellertid senare att inte samarbeta i undersökningen. På så sätt kunde man bara beakta ansökningarna om marknadsekonomisk status från de återstående sex samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna som anges i skäl 9.
(17)
Den enda ukrainska exporterande tillverkaren ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in blanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status inom angivna tidsfrister.
(18)
Den ukrainska tillverkaren anmärkte emellertid att Ukraina genom rådets förordning (EG) nr 2117/2005 har tagits bort från förteckningen över icke-marknadsekonomiska länder. Företaget hävdade att beslutet att bevilja Ukraina marknadsekonomisk status fattades på grundval av en bedömning av situationen under de föregående månaderna. Man hävdade därför att man borde beviljas marknadsekonomisk status därför att i) undersökningsperioden är kalenderåret 2005, ii) klagandena skulle ha lämnat bevis för att de marknadsekonomiska förhållandena inte gällde för de berörda ukrainska tillverkarna och iii) utebliven marknadsekonomisk status för Ukraina skulle diskriminera landet i förhållande till Ryssland.
(19)
Det skall härvidlag noteras att det i rådets förordning (EG) nr 2117/2005 tydligt står att normalvärdet för ukrainska exportörer och tillverkare skall fastställas i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.1-2.6 i grundförordningen bara när det gäller undersökningar som inletts efter den 30 december 2005, antingen på grundval av en ansökan om inledande som ingetts efter detta datum eller på kommissionens initiativ. Eftersom klagomålet i detta förfarande ingavs den 23 december 2005, är det uppenbart att bestämmelserna i artikel 2.1-2.6 i grundförordningen inte kan tillämpas och att det samarbetande ukrainska företaget därför måste visa att det uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Det framgår tydligt av ordalydelsen i den nämnda artikeln att det är de exporterande tillverkarna som har bevisbördan när det gäller uppfyllandet av kriterierna för marknadsekonomisk status och inte klagandena. Man skall vidare notera att beviljandet av marknadsekonomisk status till ett visst land grundas på en övergripande bedömning av hela landets situation för att man skall kunna avgöra om kostnader och priser är så tillförlitliga att de kan användas i antidumpningsundersökningar. Med andra ord rör det sig inte om en utvärdering av en särskild situation i ett enskilt företag. Slutligen skall det sägas att påståendet att Ukraina skulle diskrimineras i förhållande till Ryssland är grundlöst, eftersom Ryssland redan 2002 betraktades som en marknadsekonomi. Av dessa skäl avslog kommissionen påståendena från den ukrainska exporterande tillverkaren och fortsatte beslutsprocessen rörande marknadsekonomisk status.
(20)
När det gäller de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga och kontrollerade på plats hos det berörda företaget alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status.
3.1.1 Beslut om marknadsekonomisk status avseende exporterande tillverkare i Kina
(21)
En kinesisk exporterande tillverkare, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou, visade att det uppfyllde alla fem kriterier enligt artikel 2.7 c i grundförordningen och det kunde därför beviljas marknadsekonomisk status.
(22)
När det gäller de återstående kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkarna som anges i skäl 9, var det en som inte uppfyllde kriterierna 1, 2 och 3, en som inte uppfyllde kriterierna 2 och 3 och tre som inte uppfyllde kriterium 2.
(23)
Alla kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare och gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter på ovanstående slutsatser. Fyra företag motsatte sig kommissionens slutsatser och hävdade att de borde beviljas marknadsekonomisk status.
(24)
När det gäller kriterium 1, har en kinesisk exporterande tillverkare inte kunnat visa att företaget uppfyller detta kriterium. Framför allt har det inte på något stadium i undersökningen kunnat visa att en av dess två aktieägare faktiskt betalat för de aktier som erhållits från staten. Vidare fick företaget el från staten utan att det fanns något avtal om det. Företaget ifrågasatte resultatet av utredningen, men kunde inte lämna några kontrollerbara uppgifter i dessa frågor. Företagets kommentarer kunde således inte godtas. Följaktligen kan företaget inte visa att det uppfyller kriterium 1.
(25)
När det gäller kriterium 2, misslyckades fem företag med att visa att de har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder. En granskning av räkenskaperna visade istället på avsevärda brister i alla fem fallen. Företagen specificerade till exempel inte de olika inkomsterna och utgifterna i sina räkenskaper, utan använde sig av ett vittgående system med kompensation mellan sådana inkomster och utgifter på månadsbasis. De följde inte heller principen om periodiserad redovisning. De grupperade istället transaktionerna per månad och skrev summariskt in dem i sina böcker utan några detaljer om de enskilda transaktionerna. Eftersom revisorerna inte kommenterade denna överträdelse av de internationella redovisningsnormerna, hade således inte räkenskaperna reviderats enligt dessa normer. När detta avslöjades, fortsatte fyra exporterande tillverkare att hävda att de följde de internationella redovisningsnormerna, men kunde inte lämna några bevis för att så var fallet. Följaktligen drog man slutsatsen att företagen inte hade visat att de uppfyllde kriterium 2.
(26)
Två företag kunde inte heller påvisa att de uppfyllde kriterium 3. För dessa företag fann man vid en kontroll på plats att de inte hade uppfyllt de avtalsförpliktelser gentemot staten när det gällde betalningen för markrättigheter, men detta hade dock inga ekonomiska eller andra konsekvenser för företagen. Man fann dessutom att ett företag under undersökningsperioden hade arrenderat statsägd mark, utan att det hade fått formella markrättigheter av staten. Denna situation rättades inte till förrän efter undersökningsperioden, och då till en avgift under det normala. Efter meddelandet av uppgifter ifrågasattes dessa slutsatser av två kinesiska exporterande tillverkare, men de nya uppgifter de lämnat till stöd för sina krav kunde inte godtas eftersom de inte gick att kontrollera. Därför drogs slutsatsen att båda företagen hade misslyckats med att visa att de uppfyllde kriterium 3.
(27)
På grundval av ovanstående är det bara en kinesisk exporterande tillverkare, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, som har kunnat beviljas marknadsekonomisk status, eftersom företaget uppfyllde alla kriterierna enligt artikel 2.7 c i grundförordningen, medan de övriga fem exporterande tillverkarna inte uppfyllde alla kriterierna och således inte kunde beviljas marknadsekonomisk status.
3.1.2 Bedömning av marknadsekonomisk status när det gäller den enda exporterande tillverkaren i Ukraina
(28)
Den enda exporterande tillverkaren i Ukraina, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, kunde visa att företaget uppfyllde alla kriterierna enligt artikel 2.7 c i grundförordningen och kunde därför beviljas marknadsekonomisk status. Den exporterande tillverkaren och gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna sina synpunkter på bedömningen av marknadsekonomisk status, men inga synpunkter inkom.
3.2 Individuell behandling
(29)
Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen bör en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterierna i artikel 9.5 i samma förordning.
(30)
Alla de exporterande tillverkare i Kina som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.
(31)
På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades att fyra företag uppfyllde villkoren i artikel 9.5 i grundförordningen för individuell behandling.
(32)
Därför dras slutsatsen att följande exporterande tillverkare i Kina bör beviljas individuell behandling:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades att ett företag inte lyckats visa att det kumulativt uppfyllde alla de krav för individuell behandling som anges i artikel 9.5 i grundförordningen.
(34)
Man konstaterade framför allt att det inte gick att kontrollera de uppgifter om exportförsäljning som gjorts direkt eller via ett närstående företag beläget i Hongkong. Företaget kunde inte tillhandahålla viktiga uppgifter om sin totala exportvolym och de relevanta motsvarande exportfakturorna trots att denna information begärdes. Dessutom stämde inte uppgifterna om total omsättning och för försäljning på hemmamarknaden respektive på export med tillgängliga revisionsberättelser och företagets räkenskapshandlingar. Företaget kunde dessutom inte påvisa bestämmelseland för den försäljning man redovisade i frågeformuläret. Kommissionen kunde således inte kontrollera om företaget i enlighet med artikel 9.5 b i grundförordningen fritt kunde bestämma sina exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor.
3.3 Normalvärde
3.3.1 Jämförbart land
(35)
Enligt artikel 2.7 i grundförordningen skall normalvärdet för import från länder utan marknadsekonomi och, i det fall marknadsekonomisk status inte beviljats, från de länder som anges i artikel 2.7 b fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.
(36)
I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen sin avsikt att använda Förenta staterna (USA) som ett jämförbart land för fastställande av normalvärdet för Kina och Ukraina och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta.
(37)
Synpunkter inkom från de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina och Ukraina som ansåg att Thailand, Indien eller Turkiet skulle vara ett mera lämpligt val av jämförbart land än USA. De huvudsakliga invändningarna mot USA var skillnader i den allmänna ekonomiska utvecklingen, tillgång på råvaror och priser på dessa, arbetskraftskostnad och produktionsmetoder, liksom skillnader när det gäller konkurrens på hemmamarknaden för strykbrädor. Det hävdades också att USA-marknaden för strykbrädor är en mycket skyddad marknad med onaturligt höga priser.
(38)
Kommissionen sökte samarbete med tillverkare i USA och i andra potentiella jämförbara länder, såsom Thailand, Indien och Turkiet. Brev och frågeformulär skickades därför till fem företag i USA, tre i Thailand, fem i Indien och nio i Turkiet. Av alla dessa företag var det bara en turkisk tillverkare som inom tidsfristen lämnade all nödvändig information för att fastställa normalvärdet och som samtyckte till att samarbeta i undersökningen.
(39)
Det framgick av undersökningen att Turkiet har en konkurrensutsatt marknad för strykbrädor. Ungefär 90 % av behovet på denna marknad tillgodoses genom lokala tillverkare och resten genom import från tredjeland. Produktionsvolymen i Turkiet utgör mer än 5 % av volymen av den kinesiska exporten av den berörda produkten till gemenskapen. När det gäller kvalitet och standarder kunde man inte finna några större skillnader i förhållande till de kinesiska och ukrainska produkterna. Den turkiska marknaden ansågs därför vara tillräckligt representativ för fastställande av normalvärdet för Kina och Ukraina.
(40)
Mot bakgrund av det som sägs ovan dras preliminärt den slutsatsen att Turkiet utgör ett lämpligt jämförelseland i den mening som avses i artikel 2.7 a i grundförordningen.
3.3.2 Fastställande av normalvärde för exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status
(41)
Fastställandet av normalvärdet för en kinesisk exporterande tillverkare och den enda ukrainska exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status bör baseras på uppgifter om dess inhemska försäljning och produktionskostnad. Uppgifterna kontrollerades på plats hos de berörda företagen.
(42)
För att bestämma normalvärdet fastställde kommissionen först i varje exportland och för varje exporterande tillverkare huruvida försäljningen av den berörda produkten på hemmamarknaden var representativ i förhållande till den sammanlagda exportförsäljningen till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen ansågs den inhemska försäljningen representativ när den exporterande tillverkarens sammanlagda inhemska försäljningsvolym motsvarade minst 5 % av dess sammanlagda exportförsäljningsvolym till gemenskapen.
3.3.2.1 Folkrepubliken Kina
(43)
Det fastslogs att den kinesiska exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status inte hade tillräckligt representativ inhemsk försäljning under undersökningsperioden. Normalvärdet kunde därför inte fastställas på grundval av den berörda exporterande tillverkarens priser i exportlandet, såsom föreskrivs i artikel 2 A.1 i grundförordningen. Följaktligen blev det nödvändigt att använda en annan metod.
(44)
Eftersom inhemska priser inte kunde användas för att konstruera normalvärdet, konstruerades normalvärdet på grundval av den berörda tillverkarens kostnader. Normalvärdet konstruerades därför enligt artikel 2.3 i grundförordningen genom att tillverkningskostnaden för de exporterade strykbrädemodellerna, vid behov justerad, adderades med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader och en skälig vinstmarginal. Härvidlag skall det noteras att de inköpspriser för vissa råvaror/delar, särskilt råvaror/delar av stål, som uppgetts av företaget verkar onaturligt låga och produktionskostnaden måste därför undersökas ytterligare och de preliminära undersökningsresultaten kan komma att omprövas i samband med de slutgiltiga avgörandena.
(45)
Eftersom den exporterande tillverkaren som beviljades marknadsekonomisk status inte hade tillräckligt representativ inhemsk försäljning, blev det nödvändigt att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, liksom vinstmarginalen, på grundval av någon annan rimlig metod, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen.
(46)
Följaktligen använde kommissionen försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i det jämförbara landet, som hade inhemsk försäljning vid normal handel. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Turkiet adderades till den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnad för de exporterade produktslagen, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
3.3.2.2 Ukraina
(47)
Det fastställdes att den enda ukrainska exporterande tillverkarens sammanlagda inhemska försäljning av den berörda produkten under undersökningsperioden inte hade skett i representativa kvantiteter. Normalvärdet kunde därför inte fastställas på grundval av den berörda exporterande tillverkarens priser i exportlandet, såsom föreskrivs i artikel 2 A.1 i grundförordningen. Följaktligen blev det nödvändigt att använda en annan metod.
(48)
Eftersom den exporterande tillverkaren som beviljats marknadsekonomisk status inte hade tillräcklig inhemsk försäljning och eftersom det inte fanns någon annan samarbetsvillig ukrainsk exporterande tillverkare, blev det nödvändigt att fastställa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt vinst, på grundval av någon annan rimlig metod, i enlighet med artikel 2.6 c i grundförordningen.
(49)
Följaktligen använde kommissionen försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i det jämförbara landet, som hade inhemsk försäljning vid normal handel. Försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst från den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Turkiet adderades till den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnad för de exporterade produktslagen, i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
3.3.3 Normalvärde i det jämförbara landet
(50)
Efter det att Turkiet valts till jämförbart land, beräknades normalvärdet på grundval av de uppgifter som kontrollerats på plats hos den samarbetsvilliga turkiska tillverkaren.
(51)
Den turkiska tillverkaren av den likadana produkten hade en försäljning på hemmamarknaden som konstaterades vara representativ i förhållande till de kinesiska exporterande tillverkarnas berörda produkt som exporterades till gemenskapen.
(52)
Kommissionen undersökte också om försäljningen på hemmamarknaden kunde anses ha ägt rum vid normal handel och fastställde för det ändamålet hur stor andel av försäljningen som utgjordes av lönsam försäljning till oberoende kunder. Det framgick av kontrollerna hos den turkiska tillverkaren att den del av deras försäljning som avsattes till ett nettoförsäljningspris som minst motsvarade styckkostnaden utgjorde mer än 80 % av dess totala försäljningsvolym. Normalvärdet baserades därför på det faktiska priset på hemmamarknaden, beräknat som ett vägt genomsnitt av priserna för all försäljning på hemmamarknaden av den berörda produkttypen under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen var lönsam eller inte. Man fann dessutom att de inhemska priserna överlag överensstämde med priserna hos en annan viktig turkisk tillverkare som man fick vissa upplysningar om vid ett kontrollbesök på plats i det jämförbara landet.
3.4 Exportpris
3.4.1 Folkrepubliken Kina
(53)
De exporterande tillverkarnas export till gemenskapen gick antingen i) direkt till oberoende kunder i gemenskapen eller ii) via icke-närstående handelsföretag belägna utanför gemenskapen eller iii) via närstående handelsföretag belägna utanför gemenskapen.
(54)
I de fall där exportförsäljningen till gemenskapen ägde rum direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. I de fall exportförsäljningen till gemenskapen skedde genom icke-närstående handelsföretag fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av priserna för den berörda produkten när den såldes till handelsföretagen för export till gemenskapen.
(55)
I de fall exportförsäljningen till gemenskapen skedde genom närstående handelsföretag fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av priserna för produkten när den såldes av de närstående handelsföretagen till den första oberoende köparen.
(56)
En exporterande tillverkare sålde en del av den berörda produkten via ett handelsföretag i Hongkong. Det Hongkong-baserade handelsföretaget kunde emellertid inte genom sina räkenskaper påvisa att de uppgivna exportpriserna till oberoende kunder i gemenskapen faktiskt hade betalats. Det var vidare inte möjligt att vid kontrollen på plats koppla ihop det Hongkong-baserade företagets inköp med dess granskade räkenskaper för försäljning till gemenskapen. Företaget informerades om att man allvarligt tvivlade på uppgifterna om försäljning till gemenskapen via det närstående handelsföretaget i Hongkong och att denna försäljning därför inte kunde beaktas vid den preliminära beräkningen av dumpningen. Företaget gavs tillfälle att lämna synpunkter, men lämnade inte in några bevis som kunde ändra det preliminära beslutet. Exporttransaktionerna beaktades därför inte och exportpriset fastställdes uteslutande på grundval av försäljningen antingen direkt till oberoende kunder i gemenskapen eller via icke-närstående handelsföretag belägna utanför Kina och utanför gemenskapen.
(57)
En exporterande tillverkare hade ingen direkt försäljning av den berörda produkten. Företaget sålde produkten antingen via icke-närstående handelsföretag belägna i Kina eller via ett närstående handelsföretag beläget i Kina. Eftersom slutdestinationen för försäljningen via icke-närstående parter inte kunde visas, bortsåg man preliminärt från denna försäljning och exportpriset baserades således på försäljningen via det närstående handelsföretaget, som kunde visa slutdestinationen för sin försäljning. Företaget underrättades om detta och gavs tillfälle att yttra sig. De inkomna synpunkterna ändrar inte den preliminära slutsatsen.
(58)
Såsom förklarades i analysen av individuell behandling i skäl 33, kunde en exporterande tillverkare inte visa och lägga fram bevisning för dess faktiska exportförsäljning. Enligt artikel 18.1 i grundförordningen bortsåg man därför från hela dess exportförsäljning och de uppgivna priserna kunde inte användas för fastställandet av exportpriserna från Kina till gemenskapen. Företaget underrättades om detta och gavs tillfälle att yttra sig. Synpunkterna kunde dock inte ändra undersökningsresultaten och eftersom ingen annan källa fanns tillgänglig för att fastställa detta företags export till gemenskapen, ansågs det lämpligt att bortse från alla företags exportuppgifter och fastställa dumpningsmarginalen utifrån tillgängliga fakta (se skäl 65).
3.4.2 Ukraina
(59)
All exportförsäljning till gemenskapen från den enda ukrainska exporterande tillverkaren gjordes via dess närstående företag beläget utanför gemenskapen. Det närstående företaget genomförde alla uppgifter i samband med importen när varorna övergick till fri omsättning och måste därför betraktas som en närstående importör. Exportpriset fastställdes därför enligt artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av de priser till vilka de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare. För detta ändamål gjordes justeringar för alla kostnader, inklusive tullar och skatter, som tillkommit mellan import och återförsäljning samt för normal vinst för oberoende samarbetsvilliga importörer, i syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris.
3.5 Jämförelse
(60)
Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.
(61)
För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis gjordes i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen justeringar för att beakta olikheter som påverkade priserna och prisjämförbarheten. För samtliga undersökta exporterande tillverkare beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för olikheter i fråga om transport- och försäkringskostnader, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings-, kredit-, säkerhets- och garantikostnader samt provisioner.
(62)
När det gäller normalvärdet som grundas på jämförbart land för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status, visade undersökningen att turkiska strykbrädor i de flesta fall var utrustade med elektriskt uttag och sladdhållare, medan detta inte var fallet med de flesta kinesiska produkterna. Av denna anledning företogs, i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen, en lämplig justering av de turkiska priserna i syfte att undanröja verkningarna av denna olikhet. Dessutom fann man vissa olikheter när det gäller handelsled. Det fastställdes vidare att på den turkiska hemmamarknaden levereras strykbrädorna vanligtvis direkt till detaljhandlarna och således är kvantiteterna per order/leverans avsevärt mindre än de som levereras via importörer/handelsföretag eller via de större detaljhandelskedjornas distributions- och leveranscentraler, såsom är fallet med den kinesiska exportförsäljningen. Av denna anledning företogs, i enlighet med artikel 2.10 d i grundförordningen, en lämplig justering av de turkiska priserna i syfte att undanröja verkningarna av dessa olikheter.
3.6 Dumpningsmarginaler
3.6.1 Allmän metod
(63)
I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp fastställt enligt ovan. Det skall noteras att det inte i något av länderna fanns några exporterande tillverkare utöver de som beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling.
(64)
I syfte att fastställa dumpningsmarginalen för alla icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare fastställdes först hur omfattande den bristande samarbetsviljan var. För detta ändamål jämfördes den exportvolym till gemenskapen som uppgivits av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna med motsvarande volym som fastställts på grundval av klagomålet och viss information som samlats in från andra kända exporterande tillverkare i de berörda länder som slutligen inte samarbetade i undersökningen. Det bör noteras att det inte finns någon Eurostat-statistik för den berörda produkten.
(65)
I de fall där samarbetsnivån var låg, dvs. när de samarbetsvilliga exportörerna svarade för mindre än 80 % av den totala exporten av den berörda produkten, ansågs det att dumpningsmarginalen för de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna borde fastställas på en högre nivå än nivån för den högsta dumpningsmarginal som fastställts för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna. I dessa fall fastställdes dumpningsmarginalen därför till en nivå motsvarande den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de mest sålda produkttyperna för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som hade de högsta dumpningsmarginalerna. Det finns skäl att anta att den omfattande bristen på samarbetsvilja beror på att de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i det undersökta landet i allmänhet hade dumpat sina priser i större utsträckning än vad någon samarbetsvillig exporterande tillverkare hade gjort. Det fanns inget som tydde på att någon av de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna dumpade till en lägre nivå.
(66)
I de fall där samarbetsnivån var hög, dvs. när de samarbetsvilliga exportörerna svarade för minst 80 % av den totala exporten av den berörda produkten, ansågs det att dumpningsmarginalen för de andra exporterande tillverkarna borde fastställas på en lika hög nivå som den högsta dumpningsmarginal som fastställts för en samarbetsvillig exporterande tillverkare i det berörda landet.
3.6.2 Dumpningsmarginaler
3.6.2.1 Folkrepubliken Kina
(67)
Grundat på klagomålet och på den information som lämnats av de exporterande tillverkare som gav sig till känna och lämnade vissa uppgifter på ett tidigt stadium i undersökningen, fastställde man preliminärt att samarbetsnivån låg under 80 %. Därför användes den metod som beskrivs i skäl 63 ovan för att fastställa den landsomfattande dumpningsmarginalen.
(68)
Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull, uppgår till följande:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou: 0 %
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan: 18,1 %
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %
-
Alla övriga företag: 38,1 %
(69)
När det gäller den enda kinesiska exporterande tillverkare som beviljats marknadsekonomisk status, nämligen Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, fastställdes det preliminärt att exportförsäljningen inte skett till dumpade priser. I detta avseende bör man minnas att de preliminära undersökningsresultaten kan komma att omprövas vid de slutgiltiga avgörandena av de orsaker som anges i skäl 44.
3.6.2.2 Ukraina
(70)
Grundat på klagomålet och på den information som lämnats av de exporterande tillverkare som gav sig till känna och lämnade vissa uppgifter på ett tidigt stadium i undersökningen, fastställde man preliminärt att samarbetsnivån var över 80 % när det gäller Ukraina. Det förefaller som om Eurogold Industries Ltd är den enda exporterande tillverkaren i Ukraina och det fanns inget som tydde på att någon exporterande tillverkare avsiktligt avstått från att samarbeta. Den metod som beskrevs i skäl 66 användes för att fastställa dumpningsmarginalen för eventuella andra ukrainska exporterande tillverkare av den berörda produkten.
(71)
Dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns före tull, uppgår till följande:
-
Eurogold Industries Ltd., Zhitomir: 17,3 %
-
Alla övriga företag: 17,3 %.
4. SKADA
4.1 Tillverkning i gemenskapen
(72)
I de preliminära undersökningsresultaten fastställdes det att den likadana produkten tillverkas av minst ett trettiotal små och medelstora företag i gemenskapen. Större delen av gemenskapens tillverkning återfinns i Italien, Polen och Förenade kungariket.
(73)
Trots att det finns flera olika tillverkare på gemenskapsmarknaden, är koncentrationen stor, vilket framgår av det faktum att de fem största tillverkarna står för mer än 50 % av den sammanlagda beräknade tillverkningen i gemenskapen. De ovan nämnda företagens tillverkning utgör gemenskapens sammanlagda tillverkning.
4.2 Definition av gemenskapsindustrin
(74)
Klagomålet ingavs av tre gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 40 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten.
(75)
Klagandena och en annan gemenskapstillverkare samarbetade fullt ut i undersökningen (se även skäl 9). Dessa fyra företag svarar för mer än 45 % av gemenskapens sammanlagda tillverkning av den likadana produkten. En av dessa gemenskapstillverkare hade haft en viss import från Kina under undersökningsperioden. Import var emellertid inte dess huvudsakliga affärsområde och det sågs som att importen hade skett som en reaktion mot det stora inflödet av dumpad lågprisimport, och man hade gjort det för att kunna förbli konkurrenskraftig inom sitt lågprissegment. Det bedöms därför som olämpligt att utesluta denna tillverkare från att definieras som gemenskapsindustrin.
(76)
På denna grundval anses de fyra gemenskapstillverkare som det hänvisas till i skäl 75 utgöra gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. De kallas nedan ”gemenskapsindustrin”.
4.3 Förbrukning i gemenskapen
(77)
Det bör noteras att det inte finns någon Eurostat-statistik för den berörda produkten. Det finns vidare inget som tyder på att det skulle finnas någon större importvolym från andra länder än Kina och Ukraina (”de berörda länderna”). Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av uppgifter om
-
försäljningsvolymen i gemenskapen av den likadana produkt som tillverkas av gemenskapsindustrin,
-
försäljningsvolymen i gemenskapen av den likadana produkt som tillverkas av andra kända gemenskapstillverkare,
-
importvolymen av den berörda produkten i gemenskapen från de samarbetsvilliga kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna,
-
importvolymen för den berörda produkten i gemenskapen från andra kända kinesiska exporterande tillverkare.
På denna grundval utvecklades gemenskapsförbrukningen på följande sätt:
2002
2003
2004
Undersökningsperioden
Förbrukning (enheter)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Index 2002 = 100
100
102
108
128
Källa: Svar på frågeformulär från gemenskapsindustrin och de samarbetsvilliga kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna, information som samlats in från andra gemenskapstillverkare och andra kinesiska exporterande tillverkare.
(78)
Förbrukningen av strykbrädor i gemenskapen ökade med 28 % mellan 2002 och undersökningsperioden, med den största ökningen mellan 2004 och undersökningsperioden. Den stadiga ökningen beror främst på den ökade förbrukningen i de nya medlemsstaterna, även om ökningen under undersökningsperioden till viss del kan bero på ökad lågprisimport från Kina och Ukraina av vissa traditionella gemenskapstillverkare, som övergått till att importera och på så sätt ökat sitt lager.
4.4 Import från de berörda länderna
4.4.1 Sammantagen bedömning av den dumpade importens verkningar
(79)
Kommissionen övervägde huruvida verkningarna av den dumpade importen från de berörda länderna borde bedömas sammantaget, på grundval av kriterierna i artikel 3.4 i grundförordningen. I denna artikel fastställs det att om en antidumpningsundersökning samtidigt inbegriper import från mer än ett land, skall verkningarna av denna import slås samman endast om det fastställs att a) varje lands dumpningsmarginal är högre än miniminivån enligt artikel 9.3 i grundförordningen och omfattningen av importen från varje enskilt land inte är försumbar samt att b) det är lämpligt att slå samman verkan av importen vid skadebedömningen med hänsyn till konkurrensvillkoren mellan de olika importerade produkterna och konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna och den likadana gemenskapsprodukten.
(80)
Det erinras om att det konstaterats att importen från en kinesisk exporterande tillverkare inte dumpades. Denna import räknades därför inte in i den dumpade importen.
(81)
De dumpningsmarginaler som fastställdes för importen från varje berört land var högre än miniminivån. Volymen dumpad import från vart och ett av länderna var vidare inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen.
(82)
Undersökningen visade dessutom att konkurrensvillkoren mellan dumpad import från de bägge länderna och för konkurrensen mellan den dumpade importen och den likadana gemenskapsprodukten var likartade. Det konstaterades att, oavsett ursprung, strykbrädor som tillverkades eller såldes av de berörda länderna och strykbrädor som tillverkades eller såldes av gemenskapsindustrin konkurrerar med varandra, eftersom de är likadana med avseende på grundläggande egenskaper, är utbytbara från konsumentens synpunkt och säljs genom samma distributionskanaler.
(83)
Några berörda parter ansåg att villkoren för en sammantagen bedömning inte var uppfyllda i detta fall, eftersom det fanns grundläggande skillnader när det gäller priser och marknadsbeteende mellan importen från Kina och importen från Ukraina.
(84)
Den absoluta skillnaden mellan de båda ländernas priser är emellertid inte relevant för den sammantagna bedömningen. Skillnaden kan ju förklaras av flera olika faktorer, t.ex. olika produktsammansättning. Det är prisutvecklingen under skadeundersökningsperioden som är relevant, och den är alltså jämförbar för de båda länderna. Det genomsnittliga importpriset från Kina och Ukraina ökade med 27 % respektive 12 % mellan 2002 (2003 när det gäller Ukraina) och undersökningsperioden.
(85)
När det gäller marknadsbeteendet, kunde man, såsom redan påpekats i skäl 82, inte finna några större skillnader när det gäller produktegenskaper, distributionskanaler osv.
(86)
På denna grundval dras slutsatsen att samtliga villkor för en sammantagen bedömning är uppfyllda, och att verkningarna av den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna alltså bör bedömas sammantaget vid skadeanalysen.
4.4.2 Volym, pris och marknadsandel för den dumpade importen från de berörda länderna
2002
2003
2004
Undersökningsperioden
Import (enheter)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Index 2002 = 100
100
199
554
956
Källa: Svar på frågeformulär från de samarbetsvilliga kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna, information som samlats in från andra kinesiska exporterande tillverkare.
(87)
Importvolymerna av den berörda produkten ökade betydligt under skadeundersökningsperioden. Importen under undersökningsperioden ökade mer än 850 % från och med 2002.
(88)
Det bör noteras att det inte fanns någon import från Ukraina 2002. Den enda exporterande tillverkaren av strykbrädor i Ukraina började sin verksamhet 2003. Importen från Ukraina ökade kraftigt 2004, med mer än 400 %.
2002
2003
2004
Undersökningsperioden
Genomsnittligt importpris (euro/enhet)
4,91
6,15
6,34
6,53
Index 2002 = 100
100
125
129
133
Källa: Svar på frågeformulär från de samarbetsvilliga kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna.
(89)
Det genomsnittliga importpriset ökade under hela skadeundersökningsperioden. De var emellertid fortfarande avsevärt mycket lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspriser (se relevant tabell och skäl 99). Det genomsnittliga importpriset var under undersökningsperioden 40 % lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspris.
(90)
Ökningen av det genomsnittliga importpriset kan tillskrivas följande faktorer:
De kinesiska exportörerna hade på ett tydligt sätt rört sig från mellanprissegmenten till högprissegmenten av marknaden. Såsom redan nämnts i skäl 78, hade flera traditionella gemenskapstillverkare upphört med eller kraftigt minskat sin tillverkning i gemenskapen och börjat importera från de berörda länderna istället. De flesta av dessa företag är etablerade i de mellersta eller högre prissegmenten.
De flesta av de kinesiska exporterande tillverkarna är nykomlingar på strykbrädesmarknaden och det är ingen överraskning att priserna i viss mån ökar när de blir mer etablerade.
Ukrainas del av importen ökade plötsligt under 2004. Eftersom den genomsnittliga prisnivån på denna import ligger över den genomsnittliga prisnivån på import från Kina, är den sammantagna prisnivån också högre.
2002
2003
2004
Undersökningsperioden
Marknadsandel
6 %
13 %
33 %
48 %
Index 2002 = 100
100
196
515
747
Källa: Svar på frågeformulär från de samarbetsvilliga kinesiska och ukrainska exporterande tillverkarna, information som samlats in från andra kinesiska exporterande tillverkare.
(91)
Marknadsandelen för den dumpade importen från de berörda länderna ökade drastiskt under hela skadeundersökningsperioden. Den tredubblades mellan 2003 och 2004, när importen från Ukraina fick ett stort genomslag på gemenskapsmarknaden och fortsatte sedan att öka så kraftigt under undersökningsperioden att den erövrade nästan hälften av marknaden.
4.4.3 Prisunderskridande
(92)
Vid analysen av prisunderskridandet jämfördes priserna på importen från de exporterande tillverkare med gemenskapsindustrins priser, på grundval av vägda genomsnitt för jämförbara produkttyper under undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins priser justerades till nivån fritt fabrik och jämfördes med importpriserna cif vid gemenskapens gräns och, i tillämpliga fall, efter tull. Prisjämförelsen gjordes för transaktioner i samma handelsled, efter justering av priserna där så var nödvändigt och efter avräkning av rabatter och avdrag.
(93)
På grundval av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser uppgår de konstaterade marginalerna för prisunderskridande för respektive land, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins priser, till följande:
Land
Prisunderskridande
Kina
30,8 %-45,5 %
Ukraina
6,6 %
4.5 Gemenskapsindustrins situation
4.5.1 Inledande anmärkningar
(94)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd. En fullständig analys av dessa faktorer genomfördes för klagandena och en annan fullt samarbetsvillig tillverkare, dvs. gemenskapsindustrin.
4.5.2 Skadeindikatorer
2002
2003
2004
UP
Produktion (enheter)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Index: 2002 = 100
100
99
90
78
Kapacitet (enheter)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Index: 2002 = 100
100
100
100
103
Kapacitetsutnyttjande
54 %
53 %
49 %
41 %
Index: 2002 = 100
100
99
90
76
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.
(95)
Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins produktion med 22 %. Den lilla ökningen i kapacitet under undersökningsperioden berodde på att en gemenskapstillverkare installerade extra kapacitet för att dra fördel av den ökade förbrukningen efter utvidgningen av EU. Tyvärr var det bara importen som kunde dra fördel av denna ökade förbrukning. Som en följd av detta minskade kapacitetsutnyttjandet mer än produktionen under undersökningsperioden.
2002
2003
2004
UP
Lager (enheter)
96 729
131 811
180 518
144 543
Index: 2002 = 100
100
136
187
149
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.
(96)
Det har förekommit en övergripande lagerökning mellan 2002 och undersökningsperioden. Även om det är troligt att den topp som ökningen nådde under 2004 delvis påverkades av fullgjorda order som ännu inte levererats till kunderna, är det tydligt att det finns en tendens till ökning över hela linjen.
2002
2003
2004
UP
Försäljning i gemenskapen (enheter)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Index: 2002 = 100
100
99
90
79
Marknadsandel
39 %
38 %
33 %
24 %
Index: 2002 = 100
100
97
84
61
Försäljningspris (euro/enhet)
12,99
12,31
11,17
11,18
Index: 2002 = 100
100
95
86
86
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.
(97)
Gemenskapsindustrins försäljning minskade under hela skadeundersökningsperioden och under undersökningsperioden föll den till 79 % av sin ursprungliga volym. En sådan minskning är ännu mer oroande när man ser den mot bakgrund av en ökande gemenskapsförbrukning. Faktum är att gemenskapsindustrin förlorade 39 % av sin marknadsandel mellan 2002 och undersökningsperioden.
(98)
Ingen tillväxt hos gemenskapsindustrin kunde iakttas. Gemenskapsindustrin har inte alls dragit fördel av marknadens tillväxt, dvs. den ökade gemenskapsförbrukningen, utan har tvärtom förlorat 21 % av sin försäljningsvolym under skadeundersökningsperioden.
(99)
Genomsnittspriset per enhet för gemenskapsindustrins egen produktion minskade avsevärt under de första tre åren, nämligen med 14 %. Det nådde sin lägsta nivå 2004 och förblev stabilt under undersökningsperioden.
2002
2003
2004
UP
Vinstmarginal före skatt
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Index: 2002 = 100
100
94
10
60
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.
(100)
Under skadeundersökningsperioden försämrades gemenskapsindustrins lönsamhet. Vinstmarginalen under undersökningsperioden var 40 % lägre än 2002. Den skenbara förbättringen under undersökningsperioden, i jämförelse med 2004, åstadkoms i själva verket genom nedskärningar i chefslönerna i några företag. Sådana nedskärningar av lönerna hade en betydande inverkan på deras vinstmarginaler. Faktiskt fortsatte den totala bruttovinsten att minska under undersökningsperioden och nådde 65 % av sin nivå 2002. Det är därför tydligt att ökningen av den totala nettovinsten före skatt har uppnåtts på artificiell väg och inte kommer att visa sig vara hållbar.
2002
2003
2004
UP
Investeringar (euro)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Index: 2002 = 100
100
54
91
44
Avkastning på investeringar
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Index: 2002 = 100
100
110
8
44
Kassaflöde (euro)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Index: 2002 = 100
100
121
36
87
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.
(101)
Investeringarna minskade avsevärt under skadeundersökningsperioden och nådde under undersökningsperioden en nivå som motsvarade mindre än hälften av den de låg på 2002. Vidare utgjordes en stor del av investeringarna av nödvändiga ersättnings- och renoveringsinvesteringar. En del av investeringarna under 2004 hade också att göra med förberedelserna inför de nya möjligheter som öppnade sig efter utvidgningen av EU. Som visats ovan var det dock importen från de berörda länderna som helt och hållet tog över den ökade förbrukningen.
(102)
Avkastningen på investeringar, uttryckt som förhållandet mellan gemenskapsindustrins nettovinst och dess investeringars nettobokföringsvärde, utvecklades i linje med investeringarna och vinstmarginalerna. När det gäller den skenbart höga nivån för avkastning på nettotillgångar, bör det noteras att de flesta av de företag som utgör gemenskapsindustrin etablerades för 30 år sedan eller mer och därför har de flesta av deras tillgångar redan minskat avsevärt i värde. Under 2004 när vissa investeringar var gjorda och vinstmarginalerna reflekterade gemenskapsindustrins verkliga resultat (snarare än den artificiellt ökade vinsten under undersökningsperioden), föll faktiskt avkastningen på investeringarna med 63 procentenheter. Detta bekräftar att gemenskapstillverkarna hade svårigheter att skaffa kapital, särskilt på grund av minskande försäljningsvolym och lågt försäljningspris.
(103)
Gemenskapsindustrins kassaflöde fluktuerade. Förbättringen under 2003 följdes av en plötslig nedgång 2004. Återhämtningen under undersökningsperioden ligger i linje med de åtgärder som syftade till en förbättring av lönsamheten, enligt beskrivningen i skäl 100. Totalt sett försämrades kassaflödet under skadeundersökningsperioden.
2002
2003
2004
IP
Sysselsättning
347
326
283
234
Index: 2002 = 100
100
94
82
67
Arbetskraftskostnad (euro)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Index: 2002 = 100
100
96
76
71
Genomsnittlig lönekostnad per arbetstagare (euro)
21 675
22 114
20 147
22 913
Index: 2002 = 100
100
102
93
106
Produktivitet per arbetstagare (enheter/år)
9 474
10 015
10 787
11 261
Index: 2002 = 100
100
106
114
119
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.
(104)
Antalet anställda i gemenskapsindustrin som tillverkade den likadana produkten minskade med 33 % mellan 2002 och undersökningsperioden. Den genomsnittliga arbetskraftskostnaden per anställd, vilken speglade lönerna, förblev ganska stabil; en tillfällig minskning 2004 kompenserades av en liten ökning under undersökningsperioden.
(105)
Ansträngningar för att minska produktionskostnaden, rationaliseringar och ett minskat antal anställda resulterade i en ökad produktivitet per anställd (19 % ökning under skadeundersökningsperioden). Som framgår av de ovan beskrivna ekonomiska indikatorerna för gemenskapsindustrin kunde den ökade produktiviteten dock inte kompensera den minskade försäljningsvolymen och prisnivån.
4.5.3 Dumpningens storlek samt återhämtning från tidigare dumpning eller subventionering
(106)
Med hänsyn till volymerna av och priserna på den dumpade importen från de berörda länderna kan verkan av den faktiska dumpningsmarginalens storlek inte anses vara försumbar.
(107)
Det fanns inga tecken på att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden höll på att återhämta sig från verkningarna av tidigare dumpning eller subventionering.
4.6 Slutsats om skada
(108)
Under skadeundersökningsperioden ökade den dumpade lågprisimporten från Kina och Ukraina drastiskt. När det gäller volym ökade den dumpade importen från de berörda länderna med mer än 850 % under skadeundersökningsperioden. I fråga om marknadsandelar ökade importen med mer än 40 procentenheter på gemenskapens strykbrädesmarknad under samma period.
(109)
Analysen av gemenskapsindustrins ekonomiska indikatorer visade att skadan blev synlig i form av minskade försäljningsvolymer, lägre försäljningspriser och en mindre marknadsandel. Detta fick en direkt negativ inverkan på gemenskapsindustrins ekonomiska situation, produktionsnivån och sysselsättningen. Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden med mer än 20 %, marknadsandelen minskade med 15 procentenheter och sysselsättningen minskade med mer än 30 %. Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspris minskade med 14 % och de individuella priserna nådde sin lägsta möjliga nivå. De ekonomiska indikatorerna bekräftar att gemenskapsindustrin inte längre har någon möjlighet att sänka sina priser ytterligare utan att göra förluster, och förluster kan, när det rör sig om ett litet eller medelstort företag, inte bäras mer än några få månader utan att företaget tvingas lägga ned verksamheten.
(110)
Med hänsyn till samtliga dessa faktorer drar kommissionen preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.
5. ORSAKSSAMBAND
5.1 Inledning
(111)
I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i de berörda länderna. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen som samtidigt med denna kunde ha vållat gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att säkerställa att den eventuella skada som dessa andra faktorer hade vållat inte tillskrevs den dumpade importen.
5.2 Verkningar av den dumpade importen
(112)
För det första bör det påpekas att undersökningen visade att de strykbrädor som importerades från de berörda länderna direkt konkurrerar med de strykbrädor som gemenskapsindustrin tillverkade och sålde, eftersom de är lika när det gäller de grundläggande egenskaperna, utbytbara mot varandra ur konsumenternas synvinkel och distribueras via samma distributionskanaler.
(113)
Den mycket stora volymökningen av dumpad import från de berörda länderna (mer än 850 %) sammanföll med försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Denna försämring visade sig bl.a. i form av ett fall i försäljnings- och prisnivåer för gemenskapens produktion under samma period.
(114)
Marknadsandelen för den dumpade importen ökade med 42 procentenheter under skadeundersökningsperioden, medan gemenskapsindustrin förlorade 15 % av marknaden. Det bör påpekas att gemenskapens förbrukning ökade med mer än 20 % mellan 2002 och undersökningsperioden.
(115)
Den dumpade importen underskred gemenskapsindustrins priser med mycket betydande marginaler, varför man rimligen kan dra slutsatsen att den orsakade den prissänkning som ledde till försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Gemenskapsindustrin kunde inte heller öka sitt kapacitetsutnyttjande, vilket den med tanke på den ökande förbrukningen under skadeundersökningsperioden rimligtvis borde ha kunnat göra under normala omständigheter.
(116)
Mot bakgrund av det klart fastställda tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan det stora inflödet av dumpad import till priser som väsentligt underskred gemenskapsindustrins priser och å andra sidan gemenskapsindustrins minskade försäljning och produktion, förlust av marknadsandelar samt sänkta priser, dras preliminärt slutsatsen att den dumpade importen spelade en avgörande roll för den skada som gemenskapsindustrin vållats.
5.3 Verkningar av andra faktorer
5.3.1 Resultat för andra tillverkare i gemenskapen som stödde klagomålet
(117)
Klagomålet stöddes av 15 strykbrädestillverkare i gemenskapen, vilka inte ingår i gemenskapsindustrin. Dessa företag ville inte samarbeta fullt ut i undersökningen, men de tillhandahöll vissa uppgifter rörande sin produktion, kapacitet och kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och sysselsättning. Dessa företag företräder tillsammans cirka 30 % av den totala kända gemenskapsproduktionen. Det bör noteras att inget av dessa företag importerade någon betydande mängd av den berörda produkten.
(118)
Situationen för dessa 15 företag analyserades och jämfördes med situationen för gemenskapsindustrin.
2002
2003
2004
UP
Produktion (enheter)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Index: 2002 = 100
100
119
103
90
Kapacitet (enheter)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Index: 2002 = 100
100
104
119
120
Kapacitetsutnyttjande
51 %
58 %
44 %
38 %
Index: 2002 = 100
100
115
87
75
Sysselsättning
281
314
277
231
Index: 2002 = 100
100
112
98
82
(119)
Dessa tillverkares produktion ökade med 19 % 2003, minskade till sin ursprungliga nivå 2004 och föll därefter med 13 % under undersökningsperioden. Kapacitetsökningen 2004 kan förklaras av förväntningarna på ökad försäljning efter EU:s utvidgning. Som en följd av ökad kapacitet minskade kapacitetsutnyttjandet mer än produktionen under skadeundersökningsperioden. Sysselsättningen utvecklades i linje med produktionen, dvs. ökade under 2003, och återvände sedan till sin ursprungliga nivå 2004 för att sedan minska plötsligt under undersökningsperioden.
2002
2003
2004
UP
Försäljning i gemenskapen (enheter)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Index: 2002 = 100
100
120
100
89
Marknadsandel
18 %
21 %
17 %
13 %
Index: 2002 = 100
100
118
93
70
(120)
Efter en tillfällig förbättring 2003 föll försäljningen och marknadsandelen för de 15 företagen brant. Denna utveckling sammanfaller tydligt med den plötsliga ökningen av dumpad import från de berörda länderna på gemenskapsmarknaden. Det bör påpekas att denna import nästan tredubblades under 2004 och att dess marknadsandel ökade med 20 procentenheter under samma år. Det bör också påpekas att gemenskapens förbrukning av strykbrädor ökade under hela skadeundersökningsperioden.
(121)
Mot bakgrund av ovanstående kan slutsatsen dras att situationen för dessa 15 strykbrädestillverkare i gemenskapen, som stödde klagomålet, försämrades på samma sätt som situationen för gemenskapsindustrin. Följaktligen kunde dessa företag inte vålla gemenskapsindustrin någon skada.
5.3.2 Andra kända gemenskapstillverkares resultat
(122)
Som framgår av skäl 8 tillhandahöll två andra gemenskapstillverkare vissa uppgifter, men stödde däremot inte klagomålet. Dessutom finns det två andra kända tillverkare i gemenskapen som stödde klagomålet men inte samarbetade i undersökningen, och en f.d. tillverkare som tillhandahöll vissa uppgifter om sin tidigare produktionsverksamhet. Alla dessa företag importerade betydande mängder av den berörda produkten. Tillgängliga uppgifter för dessa företag visar följande tendenser (av sekretesskäl kan de verkliga talen inte avslöjas):
2002
2003
2004
UP
Försäljning av gemenskapens produktion i EU
Index: 2002 = 100
100
75
49
29
Marknadsandel
Index: 2002 = 100
100
76
46
23
(123)
Försäljningen av strykbrädor som tillverkats av dessa gemenskapstillverkare minskade med 71 % under skadeundersökningsperioden. Den motsvarande marknadsandelen minskade till och med mer, med 77 %, eftersom marknaden expanderade under samma period.
(124)
Som redan nämnts i skäl 78 minskade under 2004 och undersökningsperioden en del traditionella strykbrädestillverkare sin produktion i gemenskapen avsevärt eller lade ner den helt för att istället börja importera i mycket stor skala från de berörda länderna. Faktiskt kan en del av dessa företag inte längre betraktas som gemenskapstillverkare, eftersom deras produktionsanläggningar lades ner under undersökningsperioden.
(125)
Mot bakgrund av ovannämnda uppgifter dras slutsatsen att de andra gemenskapstillverkarna befann sig i en liknande situation som gemenskapsindustrin och att deras produktionsverksamhet inte vållade gemenskapsindustrin någon skada.
5.3.3 Gemenskapsindustrins exportresultat
2002
2003
2004
UP
Exportförsäljning av EU:s produktion (enheter)
213 711
211 887
219 410
215 243
Index: 2002 = 100
100
99
103
101
Försäljningspris vid export (euro/enhet)
14,92
12,70
13,26
13,27
Index: 2002 = 100
100
85
89
89
Källa: Kontrollerade uppgifter i svar på frågeformuläret.
(126)
Gemenskapsindustrins exportresultat förblev relativt oförändrat under skadeundersökningsperioden. När det gäller volymerna kan inga försämringar iakttas. I fråga om försäljningspris skedde en minskning med 15 % under 2003 som man delvis återhämtade under 2004, och exportpriset förblev stabilt under undersökningsperioden. Det bör noteras att försäljningspriset vid export är avsevärt högre än försäljningspriset i gemenskapen och att den volym som såldes på export bara utgör cirka 10 % av gemenskapsindustrins produktion.
(127)
Ur denna synvinkel kan slutsatsen dras att gemenskapsindustrins exportresultat inte bidrog till den materiella skada som denna industri åsamkades.
5.3.4 Import från Kina som inte säljs till dumpade priser
(128)
Det bör påpekas att importen från en kinesisk exporterande tillverkare inte befanns säljas till dumpade priser, varför den uteslöts från analysen av dumpad import från de berörda länderna och deras inverkan på gemenskapsindustrins situation. Därför övervägdes om importen från detta företag kunde ha brutit orsakssambandet mellan dumpad import och den materiella skada som gemenskapsindustrin åsamkades.
(129)
I undersökningen fastslogs att den importvolym från Kina som inte såldes till dumpade priser ökade med 467 % under skadeundersökningsperioden, jämfört med den dumpade importen från de berörda länderna, som ökade med 856 %. I absoluta tal överskred volymen av den dumpade importen från de berörda länderna mer än fem gånger volymen för den icke dumpade importen. Marknadsandelen för icke dumpad import från Kina ökade med 343 %, medan marknadsandelen för dumpad import ökade med 647 % under samma period. Genomsnittspriset för icke dumpad import ökade under skadeundersökningsperioden och i absoluta tal låg det fortfarande avsevärt över genomsnittspriset för dumpad import, även om det var lägre än gemenskapsindustrins genomsnittspris.
(130)
Med hänsyn till ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den eventuella verkan av import från Kina som inte säljs till dumpade priser inte kan anses bryta orsakssambandet mellan dumpad import och den materiella skada som gemenskapsindustrin vållats.
5.3.5 Import från andra tredjeländer
(131)
Vissa parter hävdade att import från Turkiet skulle ha förts in på gemenskapsmarknaden till priser som liknar de kinesiska och i ständigt ökande volymer, och därigenom ha vållat gemenskapsindustrin skada.
(132)
I detta sammanhang bör det påpekas att dessa påståenden inte bekräftades i undersökningen. Inga bevis på import från Turkiet lämnades in under undersökningens gång. Den samarbetsvilliga turkiska strykbrädestillverkare som avses i skäl 10 sålde dessutom inte den likadana produkten till gemenskapen. Vidare fann man inga andra importkällor under undersökningen.
(133)
Med hänsyn till ovannämnda undersökningsresultat tillbakavisas anspråket rörande import från Turkiet och slutsatsen dras att import från andra tredjeländer inte åsamkade gemenskapsindustrin någon väsentlig skada.
5.3.6 Skadan är självförvållad
(134)
Vissa berörda parter hävdade att skadan var självförvållad eftersom gemenskapsindustrin inte lyckades bemöta förändringarna i distributions- och förbrukningsmönstren och den tekniska utvecklingen inom strykbrädesproduktionen. Vidare hävdade man att självförvållad skada också har uppkommit genom import av kinesiska strykbrädor som gemenskapstillverkarna själva svarar för.
(135)
Strykbrädor som tillverkats i gemenskapen distribueras normalt sett via handelsagenter eller, i de flesta fall, levereras direkt till detaljhandlare eller deras distributionscentraler. Importerade strykbrädor distribueras normalt sett via importörer/handelsagenter eller via stora detaljhandelskedjors distributions- och leveranscentraler. Proportionen mellan de två distributionskanalerna för import varierar från en exporterande tillverkare till en annan. I samtliga fall kan handelsagenter vara involverade. Detta distributionsmönster är etablerat sedan flera år och inga betydande och plötsliga förändringar kunde iakttas under tidsperioden. Gemenskapsindustrin har traditionellt sett levererat både till små detaljhandlare och stora detaljhandelskedjor. Följaktligen kan den ökande andelen av försäljningen av strykbrädor via detaljhandelskedjor inte anses vara en faktor som vållat skada i sig. Inga betydande förändringar i förbrukningsmönstret bekräftades.
(136)
När det gäller produktionsprocessen och produktionstekniken hävdades det att gemenskapsindustrin inte kan uppfylla specifika krav från kunder/detaljhandlare på grund av den höga automatiseringsnivån i deras produktion. För det första bör det påpekas att utan automatisering skulle gemenskapsindustrin inte ha någon rimlig möjlighet att konkurrera med import av produkter som har sitt ursprung i länder där man kan dra nytta av mycket låga kostnader för energi, råmaterial och arbetskraft. För det andra gör den automatiserade produktionen det möjligt för gemenskapsindustrin att garantera hög kvalitet och korta ledtider, något som kunderna uppfattar som en komparativ fördel. Slutligen lades inga bevis fram för att stödja anspråket att gemenskapsindustrin inte kunde tillfredsställa kundernas/detaljhandlarnas specifika krav när det gäller formgivning och innovation.
(137)
När det gäller gemenskapsindustrins import av kinesiska strykbrädor har undersökningen visat att det inte är några betydande mängder som har importerats under undersökningsperioden. Det rörde sig om en självförsvarsåtgärd från gemenskapsindustrins sida mot inflödet av dumpad lågprisimport. Hur som helst såldes denna import vidare i gemenskapen till icke-skadevållande priser. Denna import kan därför inte ha vållat gemenskapsindustrin skada.
(138)
Mot bakgrund av ovanstående tillbakavisas dessa anspråk och slutsatsen dras att skadan inte skulle kunna vara självförvållad.
5.4 Slutsats om orsakssamband
(139)
Det bekräftas avslutningsvis att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin har vållats och som framför allt utmärks av en nedgång i försäljning, marknadsandel och styckförsäljningspris som i sin tur gett utslag i en försämrad ekonomisk situation vållades av den dumpade importen från de berörda länderna. Även om den import från Kina som inte såldes till dumpade priser troligtvis bidrog till gemenskapstillverkarnas försämrade resultat, var deras utveckling, volym, marknadsandel och prisnivå inte sådana att de bryter orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som gemenskapsindustrin vållats.
(140)
Med hänsyn till analysen ovan, som tydligt klarlagt och gjort en åtskillnad mellan verkningarna av alla andra kända faktorer för gemenskapsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, bekräftas det att dessa andra faktorer inte i sig ändrar slutsatsen att den skada som konstaterats måste tillskrivas den dumpade importen.
(141)
Kommissionen drar följaktligen den preliminära slutsatsen att den dumpade importen med ursprung i de berörda länderna har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i enlighet med artikel 3.6 i grundförordningen.
6. GEMENSKAPENS INTRESSE
6.1 Allmänna anmärkningar
(142)
Kommissionen undersökte huruvida det, trots den preliminära slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte låg i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta särskilda fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen övervägde kommissionen på grundval av all inlämnad bevisning vilka verkningar eventuella åtgärder skulle få för de parter som berörs av detta förfarande samt vilka följderna skulle bli om åtgärder inte vidtogs.
6.2 Gemenskapsindustrins intresse
(143)
Skadeanalysen har tydligt visat att den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin skada. Den kraftiga ökningen av dumpad import under senare år har förorsakat ett kraftigt prisfall både i grossist-/distributionsledet och i detaljhandelsledet, dvs. de led där det uppstår en konkurrenssituation mellan importerade strykbrädor och strykbrädor som tillverkats i gemenskapen. Gemenskapsindustrin har inte möjlighet att ytterligare sänka sina försäljningspriser, eftersom detta skulle kräva att de säljer till ett pris som ligger under deras produktionskostnad. Därför, och med tanke på att marknaden för strykbrädor huvudsakligen drivs av detaljhandelskedjorna på grundval av pris, blir det allt svårare för gemenskapsindustrin att säkra nya order. Det bör påpekas att flera traditionella tillverkare redan har lagt ner sin produktion och nu agerar som importörer/handelsagenter för den berörda produkten.
(144)
I detta sammanhang står det klart att gemenskapsindustrins ställning skulle försämras ytterligare om inga åtgärder införs och produktionen av strykbrädor i gemenskapen troligtvis snart upphöra. Mycket av den negativa verkan på sysselsättningen skulle ske inom ett enda geografiskt område i gemenskapen, då flera tillverkare och deras underleverantörer finns i denna region. Om åtgärder å andra sidan infördes skulle de förhindra en fortsatt, kraftig ökning av inflödet av dumpad import från de berörda länderna, vilket skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att åtminstone upprätthålla sin nuvarande ställning på marknaden. Undersökningen har visat att alla ökningar när det gäller marknadsandelen för dumpad import från de berörda länderna vinns på direkt bekostnad av gemenskapsindustrin.
(145)
Efter införandet av anti-dumpningstullar på import av strykbrädor från de berörda länderna kan det förväntas att distributörerna och detaljhandelskedjorna med mycket större sannolikhet byter sina leverantörskällor, åtminstone delvis, till gemenskapstillverkare. Om åtgärder införs och prisnivån för importen återställs till icke dumpade nivåer skulle gemenskapsindustrin faktiskt kunna konkurrera på rättvisa handelsvillkor, på grundval av en verklig komparativ fördel.
(146)
Införandet av åtgärder ligger därför klart och tydligt i gemenskapsindustrins intresse och i de tillverkares intresse som aktivt stödde klagomålet, intresse men också i de gemenskapstillverkares intresse som inte aktivt stödde klagomålet.
6.3 Konsumenternas intresse
(147)
Från konsumentorganisationerna inlämnades inga synpunkter efter offentliggörandet av tillkännagivandet om inledande. Dock har verkan av alla åtgärder för konsumenterna analyserats.
(148)
Vid bedömningen av verkningarna för konsumenterna beaktades följande faktorer:
-
Importörer/grossister och/eller distributionsföretag/detaljister är normalt inbegripna i distributionen till konsumenterna. I varje led tillämpas ett prispåslag, eller en marginal, för att täcka de egna kostnaderna och ge utrymme för viss vinst. Nivån på denna marginal kan variera avsevärt från en aktör till en annan, men är i allmänhet betydande, även om det tycks vara så att detaljhandlarnas påslag är högre än importörernas. Det genomsnittliga detaljhandelspriset för en strykbräda ligger i själva verket på cirka 35 euro, medan det genomsnittliga enhetspriset för den dumpade importen vid gemenskapens gräns, dvs. inklusive transportkostnaderna, befanns vara 6,53 euro under undersökningsperioden. Även med hänsyn till eventuella tilläggskostnader i importörs- och detaljhandlarledet, finns det följaktligen ett mycket stort gap mellan importpriser och detaljhandelspriser.
-
I det mest pessimistiska scenario man skulle kunna föreställa sig, att om bördan av anti-dumpningsåtgärder delas lika mellan importörer, detaljhandlare och konsumenter, dvs. 1/3 för var och en av dem, skulle konsumenten tvingas betala mindre än en halv euro extra för sin strykbräda, som är en hållbar vara med en livstid på minst fem år. Denna måste jämföras med ett totalt pålägg på cirka 500 % enligt föregående strecksats.
-
Man bör notera att konsumenterna inte tycks ha dragit fördel av det inflöde av lågprisimport som nyligen ägt rum, eftersom detaljhandelspriserna inte har fallit som en följd av dessa låga importpriser. Följaktligen finns det inga skäl att tro att detaljhandelspriserna skulle förändras om anti-dumpningsåtgärder skulle införas.
(149)
Mot bakgrund av ovanstående skulle den eventuella ekonomiska verkan av anti-dumpningsåtgärder för konsumenterna när det gäller strykbrädor troligtvis vara försumbar. Om å andra sidan anti-dumpningsåtgärder inte skulle införas, skulle gemenskapens produktion förmodligen försvinna och urvalet av produkttyper som är tillgängliga för konsumenterna skulle kunna minska.
(150)
Därför dras preliminärt slutsatsen att införandet av åtgärderna troligtvis inte står i motsatsförhållande till gemenskapskonsumenternas intresse när det gäller strykbrädor.
6.4 Distributionsföretagens och detaljisthandlarnas intresse
(151)
Det mottogs inga anmärkningar från distributörer/detaljhandlare eller deras organisationer på detta stadium av undersökningen. Dock är det känt att strykbrädor huvudsakligen säljs av stora detaljhandelskedjor, dvs. olika typer av stormarknader. Därför är det mer än troligt att den berörda produkten för majoriteten av distributörerna/detaljhandlarna endast utgör en försumbar del av deras omsättning. Med hänsyn till detta, och med hänsyn till det höga pålägg de vanligtvis tillämpar (se skäl 148), dras preliminärt slutsatsen att eventuella åtgärder förmodligen inte skulle ha någon avgörande negativ inverkan på deras situation.
6.5 Icke-närstående importörers intresse i gemenskapen
(152)
Svar på frågeformuläret mottogs från två importörer och en handelsagent som affärsmässigt var närstående en av importörerna. Dessutom lämnade fyra importörer vissa uppgifter och/eller kommentarer inom tidsfristerna. Dessa företag står tillsammans för mer än 20 % av den totala importen till gemenskapen. Alla opponerade sig mot införandet av åtgärder mot Kina, men inte alla var emot åtgärder i fallet Ukraina.
(153)
Situationen för importörer som lämnade anmärkningar varierar beroende på deras storlek och på hur viktig den berörda produkten är i deras verksamhet. Som redan nämnts ovan är, eller var en del, av dessa företag traditionella tillverkare men har som en försvarsåtgärd ändrat sin kärnverksamhet och agerar nu huvudsakligen eller endast som importörer. Dessa företag tillverkar eller importerar normalt sett ett stort urval av andra hushållsartiklar, och strykbrädor, utgör endast en liten del av deras affärsverksamhet. När det gäller en tidigare stor tillverkare, som nyligen blev en stor importör av kinesiska strykbrädor fastslogs det preliminärt att strykbrädor under skadeundersökningsperioden utgjorde mindre än 4 % av företagets omsättning. Vidare uttryckte detta företag att de bara opponerade sig mot åtgärder när det gällde Kina, och inte mot Ukraina, eftersom de inte importerade från det senare landet. Man fann också att företaget även köpte in en del strykbrädor från gemenskapstillverkare. Med hänsyn till de olika leverantörskällor som företaget i fråga använder sig av, och om företaget inte kan överföra 1/3 av anti-dumpningstullen på detaljhandlarna (se skäl 148), uppskattas verkan på dess bruttomarginal för strykbrädor inte uppgå till mer än 10 %. Dock bör det noteras att de uppgifter som kommit in på detta stadium inte har möjliggjort en exakt beräkning. Det bör också påpekas att pålägget även för sådana importörer tycks vara stort. Även om undersökningen av dessa importörers situation fortsätter, har slutsatsen dragits att de preliminära åtgärderna inte skulle påverka deras affärsverksamhet något avsevärt.
(154)
En samarbetsvillig importör tillverkar strykbrädesöverdrag och säljer dem tillsammans med importerade strykbrädor. Det hävdades att en eventuell anti-dumpningstull på import av strykbrädor också skulle påverka produktionen av överdrag och skulle därmed få en betydande verkan på detta företags omsättning. Dock bör det påpekas att strykbrädesöverdrag också säljs separat och införandet av anti-dumpningsåtgärder skulle inte påverka den försäljningen. Det bör också noteras att försäljningen av strykbrädor inte utgör mer än 10 % av företagets omsättning. Följaktligen skulle verkan av de preliminära åtgärderna på det berörda företagets affärsverksamhet inte heller vara så betydande.
(155)
Dessutom medgav de flesta importörer som också handlar eller handlade med gemenskapsprodukter, att det inte skulle ligga i deras intresse att bli helt beroende av importerade strykbrädor - Kina pekades särskilt ut i detta sammanhang - och bekräftade att de föredrar att ha alternativa leverantörskällor. Detta behov kan bäst tillgodoses genom att man eliminerar dumpningspraxis så att gemenskapsindustrin kan fortsätta att existera.
(156)
Mot bakgrund av ovanstående och med hänsyn till de faktorer som sammanfattas i skäl 148, särskilt de höga påläggen och det faktum att de extra tullkostnaderna kommer att bli mindre än en halv euro per enhet, dras preliminärt slutsatsen att eventuella anti-dumpningsåtgärder inte skulle få någon avgörande negativ verkan på situationen för icke-närstående importörer av strykbrädor i gemenskapen, även om en del av dem troligtvis skulle få bära en något högre börda än detaljhandlarna. Hur som helst kommer man att beakta alla kommentarer innan några slutgiltiga slutsatser dras.
6.6 Slutsats om gemenskapens intresse
(157)
Analysen i det föregående har visat att det ligger i gemenskapsindustrins intresse att åtgärder införs, eftersom åtgärderna väntas åtminstone hålla tillbaka den omfattande importen till dumpade priser, som visat sig ha avsevärda negativa verkningar för gemenskapsindustrins situation. Övriga tillverkare i gemenskapen väntas också komma att gagnas av åtgärderna.
(158)
Analysen visade också att konsumenterna troligtvis inte påverkas ekonomiskt av eventuella anti-dumpningsåtgärder. I ett värsta-fall-scenario kommer de att tvingas betala mindre än en halv euro extra för en hållbar vara. Å andra sidan skulle konsumenternas urval kunna påverkas negativt utan åtgärder, eftersom strykbrädor från gemenskapen skulle kunna försvinna från marknaden.
(159)
Distributörerna och detaljhandlarna kommer kanske att få höjda inköpspriser för den berörda produkten, men med tanke på deras höga marginaler kommer de förmodligen inte att påverkas något nämnvärt av åtgärderna.
(160)
Importörerna av den berörda produkten skulle troligtvis bära en något tyngre börda än detaljhandlarna. Dock skulle de behålla fördelarna med att ha flera leverantörskällor och kunna undvika att bli beroende av import, vilket de troligtvis skulle bli om åtgärder inte infördes.
(161)
Därför dras slutsatsen att ett införande av åtgärder, dvs. avlägsnande av skadevållande dumpning, skulle ge gemenskapsindustrin möjlighet att fortsätta sin verksamhet och att de negativa effekter som åtgärderna kan få för vissa andra ekonomiska aktörer i gemenskapen inte är oproportionerliga i jämförelse med de goda effekterna för gemenskapsindustrin.
(162)
På grundval av ovannämnda dras preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl av intresse för gemenskapen för att inte införa anti-dumpningsåtgärder i detta fall.
7. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(163)
Mot bakgrund av de preliminära slutsatserna beträffande dumpning, skada och gemenskapens intresse bör man införa preliminära åtgärder när det gäller importen från Kina och Ukraina i syfte att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.
7.1 Nivå för undanröjande av skada
(164)
De provisoriska antidumpningsåtgärderna bör införas på en nivå som, utan att de konstaterade dumpningsmarginalerna överskrids, är tillräcklig för att undanröja den skada som den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin.
(165)
Vid beräkningen av det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen ansågs det att eventuella åtgärder borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en sådan vinst före skatt som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. En vinstmarginal före skatt på 7 % av omsättningen användes för beräkningen. Det konstaterades att detta var den lönsamhetsnivå som rimligen skulle kunna förväntas om ingen skadevållande dumpning förekom, eftersom det var den lönsamhetsnivå gemenskapsindustrin hade innan den kinesiska och ukrainska importen till gemenskapen började öka så markant under skadeundersökningsperioden. På denna grundval beräknades ett icke-skadevållande pris för gemenskapsindustrin för den likadana produkten. Det icke-skadevållande priset erhölls genom att vinstmarginalen på 7 % lades till tillverkningskostnaden.
(166)
Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av jämförelser mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts i samband med beräkningen av prisunderskridandet, och det genomsnittliga icke-skadevållande priset för gemenskapsindustrins produkter vid försäljning på gemenskapsmarknaden. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det genomsnittliga importvärdet cif. Dessa skillnader överskred för samtliga kinesiska samarbetsvilliga exporterande tillverkare de konstaterade dumpningsmarginalerna. När det gäller Ukraina låg skadeelimineringsnivån under den dumpningsmarginal man fann för den enda exporterande tillverkaren.
7.2 Provisoriska åtgärder
(167)
Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen görs bedömningen att provisoriska antidumpningsåtgärder bör införas beträffande import med ursprung i Kina på en nivå som motsvarar de dumpningsmarginaler som konstaterats och beträffande import med ursprung i Ukraina på den nivå som krävs för att skadan skall elimineras.
(168)
På grundval av ovannämnda bör en preliminär anti-dumpningstull för Kina och Ukraina införas enligt följande:
Land
Företag
Anti-dumpningstull
Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares och Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Övriga företag
38,1 %
Ukraina
Samtliga företag
10,3 %
(169)
De individuella antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den här undersökningen. De avspeglar således den situation som i denna undersökning befunnits föreligga när det gäller dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tullen för ”alla övriga företag”) är uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet som har tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings artikeldel med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, kan inte omfattas av dessa tullsatser utan skall omfattas av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.
(170)
Alla ansökningar om att få tillämpa dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av en ändring av enhetens namn eller upprättandet av nya tillverknings- eller försäljningsenheter) bör omgående sändas till kommissionen (3) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt beträffande eventuella ändringar av företagets verksamhet i samband med tillverkning, försäljning på hemmamarknaden och exportförsäljning med anknytning till t.ex. namnändringen eller förändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Om det är befogat kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, i sådana fall att ändra förordningen och uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser.
(171)
I syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av antidumpningstullen bör den övriga tullen inte tillämpas enbart på de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan även på de tillverkare som inte exporterade till gemenskapen under undersökningsperioden. De sistnämnda företagen uppmanas emellertid att, när de uppfyller kraven i artikel 11.4 andra stycket i grundförordningen, lämna in en begäran om översyn i enlighet med samma artikel för att få sin situation granskad individuellt.
8. SLUTBESTÄMMELSE
(172)
Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en viss tid inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning rörande införandet av tullar är preliminära och kan behöva omprövas vid fastställandet av eventuella slutgiltiga tullar.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av strykbrädor fristående eller ej fristående, med eller utan sugfunktion, uppvärmning eller blåsfunktion, inklusive ärmbrädor och väsentliga delar, dvs. ben, bräda och strykjärnsställ, med ursprung i Kina och Ukraina, som klassificeras enligt KN-numren ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 och ex 8516 90 00 (Taric-koderna 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 och 8516900051).
2. Tullsatsen för den på nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull tillämpliga preliminära antidumpningstullen på import skall vara enligt nedan för de produkter som tillverkats av de i tabellen angivna företagen.
Land
Företag
Anti-dumpningstull
Taric-tilläggsnummer
Kina
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares och Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Alla övriga företag
38,1 %
A999
Ukraina
Samtliga företag
10,3 %
-
3. För att den produkt som avses i punkt 1 skall få övergå till fri omsättning i gemenskapen skall det ställas en säkerhet som motsvarar det preliminära tullbeloppet.
4. Om inget annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter denna förordningens ikraftträdande begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för förordningens antagande, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.
Berörda parter får enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter dess ikraftträdande.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 30 oktober 2006.