32005R2187
L 349/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2187/2005 НА СЪВЕТА
от 21 декември 2005 година
за опазване на рибните ресурси посредством технически мерки в района на Балтийско море, Белти и протока Оресунд, за изменение на Регламент (ЕО) № 1434/98 и отмяна на Регламент (ЕО) № 88/98
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 37 от него,
като взе предвид предложението на Комисията (1),
като взе предвид становището на Европейския парламент (2),
като има предвид, че:
(1)
В съответствие с членове 2 и 4 от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (3) Съветът приема, вземайки предвид дадените научни, технически и икономически съвети, нужните мерки от Съюза да гарантира такава експлоатация на живите морските ресурси, че да се създадат устойчиви икономически, социални и свързани с морската околна среда условия. В тази връзка Съветът може да приеме мерки, които да намалят смъртността на рибните ресурси при риболов и неблагоприятното въздействие на риболовните дейности върху околната среда.
(2)
Присъединяването на Общността към Конвенцията за риболов и опазване на живите морски ресурси в Балтийско море и прилежащите зони, както е поправката според протокола от Конференцията на представителите на страните участнички в Конвенцията (наричана по-нататък „Конвенцията от Гданск“), бе одобрено с Решение 83/414/ЕИО (4).
(3)
От своето създаване с Конвенцията от Гданск Международната комисия по риболова при Балтийско море (МКРБМ) е приела пакет от мерки за запазването и управлението на рибните ресурси в Балтийско море. Тя уведоми договарящите страни за някои изисквания, за да могат те да установят нужните технически мерки.
(4)
За Общността е уместно да въведе в сила такива изисквания. Тъй като, обаче, (МКРБМ) може би ще бъде заместена от двустранно сътрудничество с Руската федерация, правилата на Общността не е нужно стриктно да следват приетите изисквания, а по-скоро следва да се търсят начини да се изгражда пълна и последователна система от технически мерки, която да се основава на съществуващите закони за водите, за които има възможност за опростяване в случаи където съществуващата система от правила е ненужно обременена с детайли и/или не може да бъде оправдано използвана за запазването на ресурсите.
(5)
Регламент (ЕО) № 88/98 (5) установи определени технически мерки за опазването на рибните ресурси във водите на Балтийско море, проливите Белти и Оресунд.
(6)
Прилагането на Регламент (ЕО) № 88/98 доведе до установяването на някои недостатъци в него, които доведоха до проблеми при неговото прилагане и изпълнение и които следва да бъдат коригирани особено при дефинирането на определени видове риба, както и нужният процент на рибен улов в зависимост от различните видове размери на окото на мрежите, също географските зони, когато се използват различни риболовни уреди.
(7)
Начинът на изчисление на процентите при целевите видове риба, както и други видове риба следва да бъде определен.
(8)
Минималният размер на всеки рибен вид следва да бъде определен, като се отчита изборът на размер на окото на мрежата на риболовния уред, който може да бъде използван за дадения вид.
(9)
Научна информация установява, че когато се ловят морски змиорки с тралове има страничен улов към основния, състоящ се от млада риба треска. Риболовът на змиорки с подвижни риболовни уреди поради тази причина следва да бъде забранен.
(10)
Заливът на Рига е уникална и чувствителна морска екосистема, която изисква специални мерки, за да се гарантира продължителна експлоатация на ресурсите му и да се намали отрицателния ефект от риболовните дейности. Поради това член 21 от Акта за присъединяване от 2003 г. предвижда Съветът да измени Регламент (ЕО) № 88/98 преди датата на въвеждане в действие с оглед на това да се приемат нужните мерки за запазване на видовете в залива на Рига.
(11)
С цел да се контролира риболовната дейност, достъпът до залива на Рига следва да е обект на специални разрешителни за риболов, както е в Регламент (ЕО) № 1627/94 от 27 юни 1994 г. за установяване на общите разпоредби за специалните разрешителни за риболов (6).
(12)
Научна информация посочва, че за риба треска риболовните уреди, спуснати на вода без отвор за разкритие и при нормална ромбоидна плетка на мрежата, нейната торба и удълженията отзад са по-малко способни на селекция, отколкото при разкритие тип BACOMA или пък където плетката на мрежата на торбата и удълженията са обърнати на 90°. С тази цел не е уместно да се допуска в границите на водите под отговорността на Общността, както и за съдове собственост на Общността, използването на риболовни средства, спуснати на вода от кораба, които нямат разкритие тип BACOMA или на които мрежата на торбата и удълженията и не са обърнати на 90°, когато обектът на риболов е риба треска.
(13)
Регламент (ЕО) № 1434/98 (7) установи условия, при които риби от вида на херинга могат да бъдат вадени с промишлени цели, различни от директна консумация от човека.
(14)
С цел улесняване сложните правила на Регламент (ЕО) № 1434/98 условията, които са съответни за условията на Балтийско море, следва да бъдат заменени от общите условия за смесени улови в регламента. Регламент (ЕО) № 1434/98 следва да бъде съответно изменен.
(15)
Мерките, необходими за изпълнение на настоящия регламент, следва да са в съответствие с Решение 1999/468/EО на Съвета от 28 юни 1999 г. за установяване на процедурите за упражняване на изпълнителните правомощия, предоставени на Комисията (8).
(16)
Поправките на приложение I и към допълнения 1 и 2 към приложение II към настоящия регламент също следва да са в съответствие с Решение 1999/468/ЕО.
(17)
Поради броя и важността на измененията, които следва да се извършат в правилата на Регламент (ЕО) № 88/98, той следва да бъде отменен и заменен с нов текст,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
ПРИЛОЖНО ПОЛЕ И ОПРЕДЕЛЕНИЯ
Член 1
Предмет и приложно поле
Настоящият регламент постановява техническите мерки за опазване при улов и разтоварване на рибни ресурси в морските води под суверенитета или юрисдикцията на държавите-членки и разположени в географските местонахождения специфицирани в приложение I.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент:
а)
„подвижно оборудване“ означава всяко риболовно средство, което изисква при улова на риба активно преместване на риболовните средства, включително средства, теглени от кораба, и обграждащи средства;
i)
„трал“ е подвижно риболовно средство, теглено от един или повече риболовни кораби и състоящо се от мрежа, която има тяло с конусовидна или пирамидална форма (тяло на трала), затворена в своя край от торба на мрежата;
ii)
„олекотен бим трал“ означава риболовно средство с тралова мрежа, отворена хоризонтално посредством стоманена или дървена тръбна рамка, наречена бимс, и мрежи, снабдени с вериги, влачени по дъното, верижни покрития или верижни плъзгачи - цялото съоръжение се провлачва по дъното от риболовния кораб;
iii)
„датски гриб“ (датски сейнер) означава риболовно средство, което обгражда рибата и бива провлачвано от кораба, управлявано от рибарският съд чрез две дълги въжета- грибни въжета, проектирани така, че да довеждат големи количества риба към отвора на гриба. Това риболовно средство се състои от мрежа, която е подобна на тази на дънния трал по вид и размер, състои се от две големи крила, тяло и торба на мрежата;
iv)
„драги“ означава риболовно средство, което е мрежа или метален кош, монтирани на рамки с различни форми и размер, долната част на които има стъргало (сито), което понякога може да е със зъбци;
v)
„гъргър“ е ограждаща риболовна мрежа, която се състои от мрежа, чието дъно е теглено или посредством затягащо въже на гъргъра, което минава през определен брой халки заедно с граундроупа, като така позволява мрежата да бъде свивана и затваряна;
б)
„неподвижно оборудване“ означава кое да е риболовно средство, което при риболовна операция не изисква движение и включва хрилни мрежи, заплитащи мрежи, тройни мрежи, мрежи-капани, парагади, кюпове и даляни. Мрежите могат да се състоят от една или повече отделни мрежи, които са стъкмени с горни, дънни и свързващи въжета и могат да бъдат оборудвани с котвени, плаващи и навигационни механизми;
i)
„хрилни мрежи“ и „оплитащи мрежи“ означават риболовни средства, съставени от отделни мрежи, които се държат във водата вертикално посредством поплавъци и тежести. Те улавят живи морски ресурси чрез оплитане или улавяне в мрежа;
ii)
„тройна мрежа“ е риболовно средство, което е изработено от две или повече мрежи, които се пускат заедно на едно носово въже и се държат вертикално във водата чрез поплавъци или тежести;
iii)
„парагади“ е определен брой свързани въдици, които са или положени на дъното, или плават по течението, всяка от които носи кукички със заложена стръв;
в)
„кука“ е извита, заострена в края стоманена форма, обикновено имаща шип;
г)
„време на потапяне“ е периодът от първото спускане на мрежите във водата до момента, в който те са напълно прибрани на борда на риболовния кораб;
д)
„мрежи с квадратна плетка“ означава конструкция на мрежа, при която двата набора на успоредните линии, формиращи се от прътите на плетката, са така поставени, че единият набор е успореден на дългата ос на мрежата, другият е под прави ъгли спрямо тази ос;
е)
„торба на мрежата“ означава последните 8 метра от трала, които имат или цилиндрична форма, тоест еднаква обиколка във всяка част, или заострена форма;
ж)
„укрепваща торба“ означава мрежа оформена цилиндрично, изцяло обгръщаща торбата на мрежата и която може да бъде закрепвана към нея на интервали от време;
з)
„задно въже“ означава най-задното въже, прикрепено към торбата на мрежата, измервано, когато мрежите са опъвани по дължина;
и)
„подемно въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба, ако има такава, и прикрепено посредством примки или халки;
й)
„опасващо въже“ е въже, което опасва обиколката на торбата на мрежата или укрепващата торба и което е прикрепено към тях;
к)
„чепаре“ е мрежа, пристегната вътре в подвижна мрежа по такъв начин, че позволява на улова да преминава от предната към задната част на мрежата, но ограничава въможността и да се връща обратно;
л)
„поплавък на торбата“ означава плаваща единица, прикрепена към торбата на мрежата;
м)
„въже на поплавъка“ е въжето, свързващо поплавъка на торбата към тази част на риболовното средство, която е маркирана;
н)
„удължение“ се нарича онази част на трала, която не се стеснява и има цилиндрична форма, тоест има същата обиколка като торбата на трала, прикрепена или продължение на тази торба.
ГЛАВА II
МРЕЖИ И УСЛОВИЯ ЗА ТЯХНОТО ИЗПОЛЗВАНЕ
РАЗДЕЛ I
Видове, които са обект на риболов
Член 3
Видове, които са обект на риболов и минимален размер на плетката на мрежите
1. За всеки от подучастъците, изброени в приложение I, допустимите размери на плетката на мрежите за всеки отделен рибен вид е, както е дефинирано в приложение II, когато се извършва риболов с тралове, датски сейнери и подобни средства, и както е дефинирано в приложение III, когато се лови риба с хрилни мрежи, оплитащи мрежи и тройни мрежи. Никоя част от средствата или мрежите не може да има размер на плетката по-малък от най- малкия размер при всеки вид мрежи според размера им.
2. Минималният процент от видовете за риболов сред живите морски ресурси, уловени на борда на кораба за всеки географско подучастък и всеки вид мрежа според размера, е указано в приложение II и приложение III.
3. По време на всяко пътуване с цел риболов, когато на борда има драги, задържането и улова на борда на какво да е количество живи морски ресурси е забранено освен ако поне 85 % от живото тегло не се състои от мекотели и/или Furcellaria lumbricalis.
4. Използването, в рамките на подучастъка, на хрилни мрежи и оплитащи мрежи, които имат размер на плетката по-малък от указания в приложение III, е забранено.
5. Използването, в рамките на подучастъка, на тройни мрежи с размер на плетката в тази част на мрежата, където плетката е с най-голям размер, неотговарящи на никоя от категориите, указани в приложение III, освен ако размерът на плетката в частта на мрежата, имаща най-малък размер, е по-малък от 16 mm е забранено. Ако размерът на плетката при мрежи с по-малка плетка е под 16 mm, всички мрежи с размер над 16 mm отговарят на категориите, указани в приложение III.
6. За всяко пътуване с цел риболов разтоварване на риба е забранено, когато уловът е според подучастъците, изброени в приложение I, и когато е задържан на борда, не съответства с условията, указани в приложение II и приложение III.
Член 4
Изчисление на процента на видовете риба за улов
1. Процентът на видовете за улов, както са посочени в приложение II и приложение III, се изчислява като пропорцията на живо тегло на всички видове, изброени в приложение II и приложение III, които също са задържани на борда след разтоварване или сортиране.
2. Процентът на видовете за улов и други видове се получава от събирането на всички количества от задържаните на борда определени видове риба и други видове, изброени в приложение II и III.
3. Количествата от видове, изброени в приложения II и III, които са били претоварени от риболовен кораб, се вземат предвид, когато се изчислява процентът на определените за съответния кораб видове.
4. Процентите на видовете за риболов могат да бъдат изчислени въз основа на един или повече уловени представители на дадените видове.
РАЗДЕЛ II
Подвижно оборудване
Член 5
Устройство на риболовните средства
1. Никое средство няма да бъде използвано, ако възпрепятства или по друг начин намалява размера на мрежата при торбата.
2. Чрез дерогация от параграф 1 е позволено да се прикрепя към външната долна половина на торбата на подвижната мрежа всякакъв вид платно, мрежа или друг материал, който би имал за цел да предотврати или намали носенето. Такива материали се прикрепват само към предните или страничните краища на торбата.
3. Чрез дерогация от параграф 1, когато се лови риба с тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по- малък от 90 mm, е позволено да се прикачват към външната страна на торбата укрепващи торби. Размера на плетката на торбата е поне два пъти по-голям от този на опашката и в никой случай по- малък от 80 mm.
Укрепваща торба може да се прикрепя за следните части:
а)
в предния ѝ край;
б)
в задния ѝ край; или
в)
по окръжността между задната и предната част.
Укрепващата торба може да бъде стягана:
а)
по окръжността на торбата и удължението на мрежата около един ред от дупки на мрежата или
б)
надлъжно по един ред дупки на мрежата.
4. Чрез дерогация от параграф 1 е позволено:
а)
използването на подвижни риболовни средства, еднопосочна мрежа или чепаре. Чепарето може да бъде прикрепено или вътре в торбата, или пред нея. Условията, определящи минималния размер на плетката в приложение II, не се отнасят до чепарета. Разстоянието от точката на прикрепяне в предната част до задната част на торбата на мрежата е поне три пъти дължината на чепарето;
б)
да се прикрепя към външната страна на опашката сензор, който да определя размера на улова;
в)
да се използват опасващи въжета и подемни въжета, прикрепени към външната страна на торбата на мрежата, когато се използват тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по-малък от 90 mm;
г)
да се използва едно подемно въже прикрепено към външната страна на торбата на мрежата, когато се използват тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката 90 mm или над 90 mm;
д)
да се прикрепят плувки на двата странични канта на мрежата на торбата;
е)
да се използва задно, стягащо въже прикрепено отвън на торбата. Разстоянието между задното стягащо въже и въжето на торбата е еквивалентно на или по-малко от 50 cm.
Член 6
Специфични забранени конструкции
Използването на следните се забранява:
а)
всяка торба на трал, при която броя на мрежи с еднакъв размер около обиколката на торбата се увеличава от предния към задния край;
б)
всяко удължение, при което обиколката в някоя точка е по-малка от обиколката на най-предния край на торбата към която удължението е закрепено;
в)
всяка торба с размер на плетката, равен или по-голям от 32 mm при мрежи, чиито плетки не са ромбоидни или правоъгълни;
г)
всеки трал, датски сейнер или подобно средство с размер на отвора, равен или по-голям от 90 mm, имащ повече от 100 отворени ромбоидни отвора и по-малко от 40 отворени ромбоидни отвора при каква да е обиколка на накрайника, с изключение на свързващите части или ръбовете на мрежата;
д)
всеки трал, датски сейнер или подобно средство с размер на плетката, равен или по-голям от 90 mm имащ повече от 100 отворени ромбоидни отвора и по-малко от 40 отворени ромбоидни отвора при каква да е обиколка на торбата, с изключение на свързващите части или ръбовете на мрежата;
е)
всяка торба, където дължината на горната половина не е приблизително равна на дължината на опънатата и долна половина.
Член 7
Избор на риболов на треска с трал
Комисията, въз основа на информацията получена от Научния, Техническия и Икономическия комитет за риболов, представя не по-късно от септември 2007 г. оценка на избора на подвижни средства утвърдени като подходящи за риболов на треска.
РАЗДЕЛ III
Неподвижно оборудване
Член 8
Размери и време на потапяне
1. Там, където имаме риболов с хрилни мрежи, оплитащи мрежи или тройни мрежи, използването на повече от 9 km мрежи за кораби с габаритна дължина до 12 m и 21 km мрежи за кораби с габаритна дължина повече от 12 m се забранява.
2. Времето за потапяне на мрежите, определено в параграф 1, не надвишава 48 часа.
3. Чрез дерогация от параграф 2 времето на потапяне на мрежите, определено в параграф 1, когато се лови риба под ледена покривка, не е ограничено.
Член 9
Ограничения на плаващи мрежи
1. От 1 януари 2008 г. се забранява на всеки кораб да носи на борда или да използва за риболов плаващи мрежи.
2. През 2006 г. и 2007 г. кораб може да държи на кораба си или да използва за риболов плаващи мрежи само ако има разрешение за това от компетентните органи на държавата-членка на флага.
3. През 2006 г. и 2007 г. максималният брой кораби, които могат да имат разрешение от държава-членка да носят на борда или да използват за риболов плаващи мрежи, не надвишават 40 % и 20 % съответно от риболовните кораби, които са използвали плаващи мрежи през периода от 2001 до 2003 г.
4. Чрез дерогация от параграф 3 в подучастъци от 25 до 32 максималния брой на корабите, които могат да получат разрешение от държава-членка да имат плаващи мрежи на борда или да ги използват за риболов, не надвишават 40 % от риболовните кораби, които са използвали плаващи мрежи през периода от 2001 до 2003 г.
5. Държавите-членки съобщават на Комисията до 30 април всяка година списъка на корабите, имащи разрешение да извършват риболовни дейности с плаващи мрежи.
Член 10
Условия, приложими за използването на плаващи мрежи
1. Капитан на риболовен кораб, използващ плаващи мрежи, води корабен дневник, в който ежедневно записва следната информация:
а)
цялата дължина на мрежите на борда на кораба;
б)
цялата дължина на мрежите, използвани за всяка риболовна операция;
в)
количеството, датата и координатите на допълнителен (нежелан) улов на китообразни.
2. Всички риболовни кораби, които използват плаващи мрежи, съхраняват на борда разрешителното, посочено в член 9, параграф 2.
РАЗДЕЛ IV
Общи разпоредби за оборудването и неговото използване
Член 11
Определяне на размера на отворите и дебелината на кордата
Прилага се Регламент (ЕО) № 129/2003 на Комисията от 24 януари 2003 г. за създаване на подробни правила за определяне на размера на отворите и дебелината на кордата на рибарските мрежи (9).
Член 12
Спазване на приложимите проценти за улова
1. Количествата живи морски ресурси, уловени в излишък на позволените проценти, специфицирани в приложения II и III, не могат да бъдат вадени, а се връщат обратно в морето преди всяко изваждане.
2. Независимо от параграф 1, когато и да е по време на риболовно пътуване кораб напуска някоя от групите от подучастъците, изброени в приложения II и III, минималният процент от определените видове за улов, както е в приложения II и III, уловени и задържани на борда от тази географска зона, трябва да бъдат постигнат в рамките на два часа.
Член 13
Условия за използване на риболовните средства
1. Риболовните средства, чието използване е забранено в определена географска зона или по време на определен период, се подреждат настрани, така че да не са готови за използване в забранените зони или по време на забранен период. Резервните средства се подреждат отделно и по такъв начин, че да не са готови за използване.
2. Риболовните средства няма да се считат готови за използване ако:
а)
в случаи на тралове, датски сейнери и подобни с изключение на двойни тралове:
i)
тралните дъски са вързани на вътрешната или външната страна на фалшборда или на галса,
ii)
тралните въжета или вързала са освободени от тралните дъски или тежестите му;
б)
в случаи на двойни тралове тежестите при крилата са разкачени и подредени на друго място;
в)
когато имаме парагади, хрилни мрежи, оплитащи мрежи и тройни мрежи:
i)
мрежите са подредени под увързано покритие;
ii)
въдиците и куките се съхраняват в затворени кутии;
г)
когато имаме гъргъри, главното или дънното метално въже е освободено от гъргъра.
3. Чрез дерогация от параграф 1, когато е използвано риболовно средство, за което треската (Gadus morhua) е дефинирана като целеви вид в съответствие с приложения II и III, никакъв друг тип средства не се съхраняват на борда на кораба.
ГЛАВА III
МИНИМАЛЕН РАЗМЕР НА РИБАТА ЗА РАЗТОВАРВАНЕ
Член 14
Измерване на рибата
1. Счита се, че рибата няма изисквания размер, ако е по-малка от минималния размер, определен в приложение IV относно подходящите видове и подходящите географски зони.
2. Размерът на рибата се взема от върха на носа, със затворена уста, до края на опашната перка.
Член 15
Задържане на борда на по-малък размер риба
1. Риба с по-малки от указаните размери не трябва да бъде задържана на борда, нито да бъде трансбордирана, вадена, транспортирана, съхранявана, продавана, излагана или предлагана за продажба, а се връща незабавно обратно в морето.
2. Параграф 1 не се прилага за риба, различна от онази, определена в приложение II като вид за риболов с размер на плетка на мрежите „по-малък от 16 mm“ или „16 до 31 mm“, уловена с тралове, датски сейнери или подобни средства с размер на плетката по-малък от 32 mm, или с гъргъри, в случай че тази риба не е сортирана и продавана, излагана или предлагана за продаване за консумация от човека.
ГЛАВА IV
ОГРАНИЧЕНИЯ, СВЪРЗАНИ С ОПРЕДЕЛЕНИ ЗОНИ, ТИПОВЕ РИБОЛОВ ИЛИ ЖИВИ МОРСКИ РЕСУРСИ
Член 16
Забранени райони
Забранено е през годината да се лови риба с какво да е подвижно оборудване в географски зони затворени от последователно свързани ромбоидни линии със следните координати, които ще бъдат измервани според координатна система WGS84:
1.
54°23′ север, 14°35′ изток
2.
54°21′ север, 14°40′ изток
3.
54°17′ север, 14°33′ изток
4.
54°07′ север, 14°25′ изток
5.
54°10′ север, 14°21′ изток
6.
54°14′ север, 14°25′ изток
7.
54°17′ север, 14°17′ изток
8.
54°24′ север, 14°11′ изток
9.
54°27′ север, 14°25′ изток
10.
54°23′ север, 14°35′ изток
Член 17
Ограничения в риболова на сьомга и морска пъстърва
1. Задържането на борда на сьомга (Salmo salar) или морска пъстърва (Salmo trutta) се забранява:
а)
от 1 юни до 15 септември във водите от подучастъци от 22 до 31;
б)
от 15 юни до 30 септември във водите от подучастък 32.
2. Забранените зони по време на закрит сезон надвишават 4 морски мили, измерено от основните граници.
3. Чрез дерогация от параграф 1 задържането на сьомга (Salmo salar) на борда или морска пъстърва (Salmo trutta), уловени с даляни, е разрешено.
Член 18
Ограничения при риболов на змиорка
Задържането на борда на змиорки уловени с някое от подвижните риболовни средства е забранено през годината.
Член 19
Ограничения за разтоварването на смесен улов
1. Смесеният улов се разтоварва само в пристанища и места за разтоварване, където е в действие програма за разтоварване на образци рибни видове, посочени в параграф 2.
2. Държавите-членки гарантират, че правилната програма за разтоварване на екземпляри, която да позволява ефективен контрол на смесен улов, е наистина в действие.
ГЛАВА V
МЕРКИ, СПЕЦИФИЧНИ ЗА ЗАЛИВА НА РИГА
Член 20
Специални разрешителни за риболов
1. За да се извършва риболов в подгрупа 28-1, корабите трябва да притежават специално разрешително за риболов в съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) № 1627/94.
2. Държавите-членки гарантират, че корабите, за които се отнася специалното разрешително за риболов по параграф 1, е издадено и включено в списък, съдържащ техните имена и вътрешен регистрационен номер, които са били оповестени чрез Интернет, в уебсайт, адресът на който ще бъде предоставен на Комисията и държавите-членки от всяка държава-членка.
3. Корабите, включени в този списък, трябва да отговарят на следните условия:
а)
пълната мощност на двигателя (kW) на корабите от списъка не надвишава наблюдаваната за всяка държава-членка през годините 2000-2001 в подучастък 28-1; и
б)
мощността на двигателя на кораба не надвишава 221 киловата по което и да е време.
Член 21
Смяна на двигатели или кораби
1. Всеки отделен кораб, включен в списъка, изискван според член 20, параграф 2, може да бъде заменен от друг кораб или кораби, в случай че:
а)
такава замяна не води до увеличаване на общата мощност на двигателя, както е в член 20, параграф 3, буква а), в заинтересованата държава-членка, и
б)
мощността на всеки двигател на заменен кораб да не надвишава 221 kW по което и да е време.
2. Двигателите на всеки отделен кораб, включен в списъка, както е в член 20, параграф 2, могат да бъдат заменени, при условие че:
а)
замяната на двигателя не води до мощност на двигателя надвишаваща 221 kW по кое да е време, и
б)
мощността на заменения двигател не е такава, че замяната да е довела до общо увеличаване на мощността, както е посочено в член 20, параграф 3, буква а) за заинтересованата държава-членка.
Член 22
Забрана за използване на тралове
В подучастък 28-1 риболовът с трал е забранен във води с дълбочина по-малка от 20 m.
ГЛАВА VI
ОБЩИ УСЛОВИЯ
Член 23
Забранени риболовни средства и практики
1. Уловът на живи морски ресурси с методи, включващи използването на експлозиви, отровни или зашеметяващи субстанции, ток или всякакъв вид военни снаряди, е забранено.
2. Продажбата, излагането или предлагането за продажба на живи морски ресурси уловени с методите, посочени в параграф 1, е забранено.
Член 24
Научноизследователска работа
1. Настоящият регламент не се прилага за риболовни операции, провеждани единствено с научноизследователска цел, при условие че:
а)
риболовните дейности се извършват с разрешението и под управлението на заинтересована държава-членка или държави-членки;
б)
държава-членка или държави-членки, в чиито води се провежда такава дейност, се информират предварително за риболовните дейности; и
в)
корабът, извършващ такива риболовни операции, има на борда си пълномощно, издадено от държавата-членка, под чийто флаг плава.
3. Независимо от параграф 1, живите морски ресурси, уловени с целите по параграф 1, не могат да бъдат продавани, съхранявани, излагани или предлагани за продажба, освен ако:
а)
отговарят на минималните размери за разтоварване, изброени в приложение IV, и за ресурси, за които риболовните възможности са определени, такива възможности да не са изразходвани, или
б)
са продадени директно за цели, различни от консумация от човека.
Член 25
Изкуствено възстановяване или заселване
Настоящият регламент не се прилага за операции, провеждани единствено с цел изкуствено възстановяване или заселване на живи морски ресурси, които се провеждат с разрешението на и под контрола на заинтересовани държава-членка или държави-членки. Там, където изкуственото възстановяване или заселване на живи морски ресурси се извършва във водите на друга държава-членка или държави-членки, всички заинтересовани държави-членки се уведомяват предварително.
Член 26
Мерки, предприемани от държави-членки, приложими единствено към кораби, плаващи под техен флаг
1. Държавите-членки могат, с цел опазване и управление на ресурсите или за да намалят ефекта от риболова върху морската екосистема, да предприемат технически мерки за намаляване на риболовните възможности, които:
а)
допълват мерките, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството; или
б)
надвишават минималните изисквания, предвидени в общностната уредба в областта на рибарството.
2. Мерките, посочени в параграф 1, се прилагат единствено за рибари от заинтересованата държава-членка и са в съответствие с общностното право.
3. Заинтересованата държава-членка уведомява незабавно за такива мерки останалите държави-членки и Комисията.
4. Държавите-членки предоставят на Комисията, при поискване от нейна страна, цялата нужна информация за оценяване дали мерките отговарят на условията, заложени в параграф 1.
5. Ако Комисията заключи, че мерките не съответстват на условията, заложени в параграф 1, тя приема решение, изискващо държава-членка да оттегли или измени мерките си.
Член 27
Научна оценка на типовете оборудване
До 1 януари 2008 г. Комисията гарантира, че научната оценка на въздействието от използването на определени хрилни мрежи, тройни мрежи и оплитащи мрежи върху китообразните видове е извършена и заключенията са представени пред Европейския парламент и Съвета.
ГЛАВА VII
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 28
Подробни правила за прилагане
Подробни правила за прилагането на настоящия регламент се приемат в съответствие с процедурата, предвидена в член 30, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
Член 29
Изменения на приложенията
Изменения на приложение I и на допълнения 1 и 2 към приложение II се приемат в съответствие с процедурата по член 30, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 2371/2002.
Член 30
Изменения на Регламент (ЕО) № 1434/98
Регламент (ЕО) № 1434/98 се изменя, както следва:
1.
Член 1, параграф 2 се заличава.
2.
Член 2, параграфи 2 и 3 се заличават.
3.
Член 3, параграф 1 се изменя, както следва:
„1. Улови на херинга, направени:
-
в региони 1 и 2 с провлачени мрежи с минимален размер на плетката, равен или по-голям от 32 mm, или
-
в регион 3 с провлачени мрежи с минимален размер на плетката, равен или по-голям от 40 mm, или
-
в регион 1, 2 и 3 с каквито и да е риболовни средства, различни от провлачени мрежи,
не се вадят за цели, различни от директна консумация от човека, освен ако не са първо предложени за продажба за директна консумация от човека и не успеят да намерят купувач.“
4.
Член 3, параграф 2 се заменя със следното:
„2. Но всеки улов на херинга уловен с какво да е риболовно средство в условия определени от член 2 може да бъде изваден с цел различна от директна консумация от човека.“
Член 31
Отмяна
Регламент (ЕО) № 88/98 се отменя.
Позоваванията на Регламент (ЕО) № 88/98 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата за съответствие в приложение V.
Член 32
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на седмия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2006 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 21 декември 2005 година.
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2187/2005
av den 21 december 2005
om bevarande av fiskeresurser genom tekniska åtgärder i Östersjön, Bälten och Öresund, om ändring av förordning (EG) nr 1434/98 och om upphävande av förordning (EG) nr 88/98
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37,
med beaktande av kommissionens förslag (1),
med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och
av följande skäl:
(1)
Enligt artiklarna 2 och 4 i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (3) skall rådet, med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska rekommendationer, fastställa de gemenskapsåtgärder som krävs för att garantera ett utnyttjande av levande akvatiska resurser som sker på ett ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbart sätt. I det syftet får rådet vidta tekniska åtgärder för att begränsa fiskdödligheten och fiskeverksamhetens miljöpåverkan.
(2)
Gemenskapens anslutning till konventionen rörande fisket och bevarandet av de levande tillgångarna i Östersjön och Bälten, ändrad genom protokollet från konferensen med representanterna för de stater som anslutit sig till konventionen (nedan kallad ”Gdansk-konventionen”) godkändes genom beslut 83/414/EEG (4).
(3)
Sedan den inrättades genom Gdansk-konventionen har Internationella fiskerikommissionen för Östersjön (IBSFC) vidtagit ett antal åtgärder för bevarande och förvaltning av fiskeresurserna i Östersjön. IBSFC har underrättat de avtalsslutande parterna om vissa rekommendationer att ändra dessa tekniska bestämmelser.
(4)
Gemenskapen bör verkställa sådana rekommendationer. Eftersom Internationella fiskerikommissionen för Östersjön kan komma att ersättas med ett bilateralt samarbete med Ryska federationen bör dock gemenskapen i sina regler inte i detalj följa dessa rekommendationer utan i stället sträva efter att fastställa ett heltäckande och konsekvent system av tekniska åtgärder i gemenskapsvattnen på grundval av de befintliga reglerna. Det finns utrymme för förenkling i vissa fall där de nuvarande reglerna är onödigt detaljerade eller inte kan motiveras av bevarandeskäl.
(5)
I förordning (EG) nr 88/98 (5) fastställs vissa tekniska åtgärder för bevarande av fiskeresurserna i Östersjön, Bälten och Öresund.
(6)
Tillämpningen av förordning (EG) nr 88/98 har avslöjat vissa brister i den förordningen som har lett till problem med tillämpning och verkställighet och som bör rättas till, främst genom att man definierar målarter och nödvändiga fångstprocentandelar för olika maskstorlekar och geografiska områden vid fiske med vissa typer av redskap.
(7)
Det bör fastställas hur andelarna för målarter och andra arter skall beräknas.
(8)
Den minsta storleken för varje art bör fastställas med beaktande av selektiviteten för maskstorleken på det fiskeredskap som kan användas för denna art.
(9)
Forskningen visar att det förekommer betydande bifångster av ungtorsk vid ålfiske med trål. Ålfiske med aktiva redskap bör därför förbjudas.
(10)
Rigabukten är ett unikt och tämligen känsligt marint ekosystem som kräver särskilda åtgärder för att ett hållbart utnyttjande av resurserna skall kunna säkras och för att fiskets effekter skall minimeras. I artikel 21 i 2003 års anslutningsakt föreskrivs därför att rådet skall ändra förordning (EG) nr 88/98 före anslutningen i syfte att anta de nödvändiga bevarandeåtgärderna i Rigabukten.
(11)
För att kontrollera fisket bör det för tillträde till Rigabukten krävas särskilda fisketillstånd enligt rådets förordning (EG) nr 1627/94 av den 27 juni 1994 om allmänna bestämmelser för särskilda fisketillstånd (6).
(12)
Forskningen visar att för torsk är släpredskap utan selektionsfönster och med normala diagonalt knutna nät i lyftet och förlängningsstycket mindre selektiva än redskap med selektionsfönster i lyftets övre del enligt Bacoma-modellen eller då nätet i lyftet och förlängningsstycket har vridits 90°. Således bör släpredskap utan Bacoma-fönster eller utan att nätet i lyftet eller förlängningsstycket har vridits 90° förbjudas i gemenskapens vatten och för gemenskapens fartyg vid fiske med torsk som målart.
(13)
I förordning (EG) nr 1434/98 (7) fastställs villkor enligt vilka landning av sill får ske i andra industriella syften än för att konsumeras direkt.
(14)
För att förenkla de detaljerade reglerna i förordning (EG) nr 1434/98 bör de bestämmelser i den förordningen som har relevans för Östersjön ersättas med allmänna bestämmelser om osorterad landning i den här förordningen. Förordning (EG) nr 1434/98 bör därför ändras.
(15)
De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (8).
(16)
Ändringar i bilaga I och tilläggen 1 och 2 till bilaga II till denna förordning bör också antas i enlighet med beslut 1999/468/EG.
(17)
På grund av de många och betydelsefulla ändringar som behövs bör förordning (EG) nr 88/98 upphävas och ersättas med en ny förordning.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
KAPITEL I
TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER
Artikel 1
Syfte och tillämpningsområde
Denna förordning innehåller föreskrifter om tekniska åtgärder för bevarande och gäller fångst och landning av fiskeresurser i havsområden under medlemsstaternas suveränitet eller jurisdiktion i det geografiska område som anges i bilaga I.
Artikel 2
Definitioner
I denna förordning gäller följande definitioner:
a) aktiva redskap: fiskeredskap för vilket fångstmanövern kräver att redskapet är i rörelse, t.ex. redskap som släpas eller sätts ut runt fiskstimmet.
i) trålredskap: redskap som aktivt bogseras av ett eller flera fiskefartyg och som består av nät som har en kon- eller pyramidformad kropp (trålkropp) som är sluten baktill med en snörplina.
ii) bomtrål: ett redskap med en trål som hålls öppet horisontellt med hjälp av ett trä- eller stålrör, bommen, och nät av kätting, kättingmattor, och som aktivt släpas på botten med hjälp av fartygets huvudmotor.
iii) snurrevad: ett redskap som bogseras och sätts ut runt fiskstimmet från ett fartyg med hjälp av två långa rep (snurretåg) som är utformade för att fösa fisken mot vadens öppning. Redskapet, som består av nät och liknar en bottentrål i form och storlek, har två långa vingar, en kropp och ett lyft.
iv) skrapredskap: ett nät eller en metallkorg monterad på en ram av varierande storlek och form, vars underdel är försedd med ett skrapblad som kan vara tandat.
v) snörpvad/ringnot: varje instängningsredskap bestående av nät och med en botten som dras ihop med en snörpvajer som löper genom en rad ringar längs underdelen och som gör att nätet dras ihop och stängs.
b) passiva redskap: fiskeredskap för vilket fångstmanövern inte kräver att redskapet är i rörelse, t.ex. stågarn, snärjgarn, grimgarn, fiskfällor, linor, tinor och fällor. Näten kan bestå av ett eller flera separata garn med linor upptill och nedtill och sammanbindande linor, och kan vara försedda med förankrings-, flyt- och navigationsredskap.
i) stågarn och snärjnät: varje redskap bestående av ett enda nätstycke som hålls stående i vattnet med flöten och vikter. Det fångar levande akvatiska organismer genom insnärjning eller garning.
ii) grimgarn: varje förankrat redskap som består av två eller flera nätstycken som alla hänger parallellt på en enda huvudlina och hålls stående i vattnet med flöten och vikter.
iii) linor: ett antal sammankopplade linor antingen satta vid botten eller drivande, var och en med ett stort antal agnade krokar.
c) krokar: en böjd, vass bit av ståltråd vanligtvis försedd med en hulling.
d) nedsänkningstid: tiden från den tidpunkt då näten först läggs i vattnet till den tidpunkt då näten helt och hållet halats ombord på fiskefartyget.
e) nät med kvadratiska maskor: en nätkonstruktion som har monterats så att av de två grupperna av parallella linjer som bildas av stolpraderna är den ena parallell med och den andra vinkelrät mot nätets längdaxel.
f) lyftet: de bakre åtta metrarna av trålen och som antingen har cylindrisk form, dvs. samma omkrets hela vägen, eller konisk form.
g) förstärkande nätkasse: ett cylinderformat nät som helt och hållet omger lyftet på en trål och som kan vara fäst vid lyftet på ett antal fästpunkter.
h) avlastningsstropp: den ringformiga stropp som längst bak är fäst vid lyftet när maskorna är sträckta i längdriktningen.
i) lyftstropp: ett rep som omger lyftet eller i förekommande fall den förstärkande nätkassen och som är fäst vid den i öglor eller ringar.
j) ringformig stropp: ett rep som omger lyftet eller den förstärkande nätkassen och som är fäst vid den.
k) stängnät: ett nät som sitter fast inuti ett aktivt redskap på ett sådant sätt att fångsten kan passera från främre till bakre delen av redskapet, men som också begränsar fångstens möjlighet att vända tillbaka.
l) lyftboj: en flytboj som är fäst vid lyftet.
m) bojrep: ett rep som sammanbinder en lyftboj med den del av fiskeredskapet som lyfts eller markeras.
n) förlängningsstycke: en rak del av trålen som har cylindrisk form, dvs. samma omkrets som lyftet hela vägen, och som är fäst vid eller är en förlängning av lyftet.
KAPITEL II
NÄTREDSKAP OCH VILLKOR FÖR DERAS ANVÄNDNING
AVDELNING I
Målarter
Artikel 3
Målarter och minsta maskstorlek
1. För vart och ett av delområdena i bilaga I skall de maskstorlekar som är tillåtna för var och en av målarterna vara de som anges i bilaga II vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap och såsom fastställs i bilaga III vid fiske med stågarn, snärjgarn och grimgarn. Ingen del av redskapen eller näten får ha en maskstorlek som är mindre än den minsta maskstorleken inom varje maskstorleksintervall.
2. Den minsta procentandelen av målarterna av de levande akvatiska resurser som förvaras ombord för varje geografiskt delområde och varje maskstorlek anges i bilagorna II och III.
3. Under en fiskeresa med skrapredskap ombord skall det vara förbjudet att landa eller behålla levande akvatiska resurser ombord, såvida inte minst 85 % av färskvikten därav består av blötdjur och/eller Furcellaria lumbricalis (gaffeltång).
4. Inom ett delområde skall det vara förbjudet att använda stågarn eller snärjgarn med mindre maskstorlek än vad som anges i bilaga III.
5. Inom ett delområde skall det vara förbjudet att använda grimgarn med en maskstorlek i den del av garnet som har de största maskorna som inte motsvarar en av de kategorier som anges i bilaga III, såvida inte maskstorleken i den del av garnet som har de minsta maskorna är mindre än 16 mm. Om maskstorleken i de minsta maskorna är mindre än 16 mm skall alla maskor med en maskstorlek över 16 mm motsvara de kategorier som anges i bilaga III.
6. Fångsten från en fiskeresa som har tagits i de delområden som nämns i bilaga I och som finns ombord får landas endast om den uppfyller villkoren i bilagorna II och III.
Artikel 4
Beräkning av procentandelar för målarter
1. Procentandelen målarter som avses i bilagorna II och III skall beräknas som andelen i färskvikt av alla arter som förtecknas i bilagorna II och III och som antingen hålls ombord efter sortering eller landas.
2. Procentandelen målarter respektive andra arter skall beräknas genom sammanläggning av alla de kvantiteter målarter och andra arter enligt bilagorna II och III som behålls ombord.
3. Kvantiteter av arter förtecknade i bilagorna II och III som har lastats om från ett fiskefartyg skall tas med vid beräkningen av procentandelen målarter för det fartyget.
4. Procentandelen kan beräknas på grundval av ett eller flera representativa stickprov.
AVDELNING II
Aktiva redskap
Artikel 5
Fiskeredskapens konstruktion
1. Det får inte finnas någon anordning som hindrar passage genom maskorna eller på annat sätt minskar maskstorleken i lyftet.
2. Med avvikelse från punkt 1 är det tillåtet att på utsidan av nedre delen av lyftet på ett aktivt redskap fästa segelduk, nät eller annat material i syfte att förebygga eller minska förslitning. Sådant material får dock fästas endast utmed lyftets framkant och sidokanter.
3. Med avvikelse från punkt 1 är det, vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek som är mindre än 90 mm, tillåtet att på utsidan av lyftet fästa en förstärkande nätkasse. Maskstorleken i den förstärkande nätkassen skall vara minst dubbelt så stor som maskstorleken i lyftet och under inga omständigheter mindre än 80 mm.
En förstärkande nätkasse får fästas
a)
vid framkanten,
b)
vid bakkanten, eller
c)
runt om, mellan den bakre och främre delen.
En förstärkande nätkasse får knytas fast
a)
vid en maskrad runt om lyftet och förlängningsstycket, eller
b)
i längdriktningen längs en maskrad.
4. Med avvikelse från punkt 1 är det tillåtet att
a)
i aktiva redskap använda ett fallnät eller ett stängnät. Stängnätet får fästas antingen inuti eller framför lyftet. De bestämmelser om minsta maskstorlek som fastställs i bilaga II skall inte gälla för stängnätet. Avståndet från stängnätets främre fästpunkt till lyftets bakända skall vara minst tre gånger stängnätets längd,
b)
på utsidan av någon del av lyftet fästa en sensor som mäter fångstvolymen,
c)
använda ringformiga stroppar och en lyftstropp fästa på utsidan av lyftet vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek som är mindre än 90 mm,
d)
använda en lyftstropp fäst på utsidan av lyftet vid fiske med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek som är 90 mm eller större,
e)
fästa flöten i lyftets båda sidsömmar,
f)
använda en avlastningsstropp fäst på utsidan av lyftet. Avståndet mellan avlastningsstroppen och bottenstroppen skall vara 50 cm eller mindre.
Artikel 6
Särskilda förbjudna anordningar
Det är förbjudet att använda
a)
lyft där antalet lika stora maskor i lyftets omkrets ökar från framkanten till bakkanten,
b)
förlängningsstycken där omkretsen vid någon punkt är mindre än omkretsen av den främre delen av det lyft som förlängningsstycket sitter ihop med,
c)
lyft med en maskstorlek som är 32 mm eller större, där någon av maskorna inte är rombformade eller kvadratiska,
d)
trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek på 90 mm eller större, på vilket lyftet är fäst på annat sätt än genom att vara fastsytt i nätdelen framför lyftet,
e)
trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek på 90 mm eller större och som har fler än 100 öppna diagonalmaskor och mindre än 40 öppna diagonalmaskor i någon omkrets av lyftet, icke inbegripet sömförstärkningslinor eller sömmar,
f)
lyft där den övre halvan i sin utsträckta längd inte är ungefär densamma som den nedre halvan i dess utsträckta längd.
Artikel 7
Selektivitet vid trålfiske av torsk
Kommissionen skall på grundval av rekommendationer från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen senast i september 2007 lägga fram en utvärdering av selektiviteten för torsk när det gäller aktiva redskap för vilka torsk erkänns som målart.
AVDELNING III
Passiva redskap
Artikel 8
Mått och nedsänkningstid
1. När fiske utförs med stågarn, snärjgarn eller grimgarn skall det vara förbjudet att använda mer än 9 km nät för fartyg med en total längd på högst 12 m och 21 km nät för fartyg med en total längd på över 12 m.
2. Nedsänkningstiden för de garn som anges i punkt 1 får inte överstiga 48 timmar.
3. Med avvikelse från punkt 2 skall nedsänkningstiden för de garn som anges i punkt 1 vid fiske under istäcke inte vara begränsad.
Artikel 9
Begränsning av fiske med drivgarn
1. Från och med den 1 januari 2008 skall det vara förbjudet att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske.
2. Under 2006 och 2007 får ett fiskefartyg ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske om fartyget har fått tillstånd till detta av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för.
3. Under 2006 och 2007 får det högsta antalet fiskefartyg som en medlemsstat får tillåta att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske inte utgöra mer än 40 % respektive 20 % av det antal fiskefartyg som använde drivgarn under perioden 2001-2003.
4. Med avvikelse från punkt 3 får i delområdena 25-32 det högsta antalet fiskefartyg som en medlemsstat får tillåta att ha drivgarn ombord eller använda drivgarn för fiske inte utgöra mer än 40 % av det antal fiskefartyg som använde drivgarn under perioden 2001-2003.
5. Medlemsstaterna skall senast den 30 april varje år till kommissionen överlämna en förteckning över fartyg som har fått tillstånd att bedriva fiske med drivgarn.
Artikel 10
Villkor för drivgarn
1. Befälhavaren på ett fartyg som använder drivgarn skall föra loggbok med skyldighet att varje dag föra in följande uppgifter:
a)
Den sammantagna längden av de nät som förvaras ombord.
b)
Den sammantagna längden av de nät som används vid varje fisketillfälle.
c)
Mängden bifångst av valar samt datum och fångstzon för sådana bifångster.
2. Alla fiskefartyg som använder drivgarn skall ombord förvara det tillstånd som avses i artikel 9.2.
AVDELNING IV
Gemensamma bestämmelser för redskap och deras användning
Artikel 11
Fastställande av maskstorlek och garntjocklek
Kommissionens förordning (EG) nr 129/2003 av den 24 januari 2003 om närmare bestämmelser för fastställande av maskstorlek och garntjocklek på nätredskap (9) skall gälla.
Artikel 12
När fångstprocenten uppnåtts
1. Levande akvatiska resurser som har fångats utöver de tilllåtna procentsatser som anges i bilagorna II och III får inte landas, utan skall kastas överbord före landningen.
2. När ett fartyg under en fiskeresa går ut ur någon av de grupper av delområden som nämns i bilagorna II och III, skall den minimiandel målarter som anges i bilagorna II och III och som fångats och behållits ombord i det geografiska området uppnås inom två timmar; detta skall dock inte påverka tillämpningen av punkt 1.
Artikel 13
Villkor för användning av redskap
1. Redskap som inte får användas inom ett visst geografiskt område eller under viss tid skall stuvas undan på ett sådant sätt att de inte är färdiga att använda i det förbjudna området eller under den förbjudna tiden. Reservredskap skall stuvas undan för sig och på ett sådant sätt att de inte är färdiga att använda.
2. Fiskeredskap skall inte anses färdiga att använda om,
a)
i fråga om trål, snurrevad eller liknande redskap, med undantag av partrål,
i)
trålborden är fästa vid relingens inner- eller yttersida eller vid trålgalgarna,
ii)
sveplinorna eller trålvarpet är lossade från trålborden eller vikterna,
b)
i fråga om partrål vingspetstyngderna är lossade och undanstuvade,
c)
i fråga om linor, stågarn, snärjgarn och grimgarn,
i)
näten är undanstuvade under en presenning,
ii)
linor och krokar förvaras i stängda lådor,
d)
när det gäller snörpvadar, huvud- eller bottenvajern är lossad från vaden.
3. Med avvikelse från punkt 1 får ingen annan typ av redskap bevaras ombord om ett redskap används för vilket torsk (Gadus morhua) är målart enligt bilagorna II eller III.
KAPITEL III
MINSTA LANDNINGSSTORLEK
Artikel 14
Mätning av fisk
1. En fisk är för liten om den är mindre än den minimistorlek som anges i bilaga IV för arten och det tillämpliga geografiska området.
2. En fisks storlek skall mätas från munspetsen när munnen är stängd till den yttersta spetsen av stjärtfenan.
Artikel 15
Om för liten fisk bevaras ombord
1. För liten fisk får inte behållas ombord eller lastas om, landas, transporteras, lagras, säljas eller utbjudas till försäljning, utan måste omedelbart kastas överbord.
2. Punkt 1 skall inte tillämpas på annan fisk än de arter som anges i bilaga II som målarter för maskstorlekar under 16 mm eller 16-31 mm, som har fångats med trål, snurrevad eller liknande redskap med en maskstorlek på under 32 mm, eller med ringnot under förutsättning att fisken inte sorteras och inte säljs eller bjuds ut till försäljning som livsmedel.
KAPITEL IV
BEGRÄNSNINGAR I VISSA OMRÅDEN, TYPER AV FISKEN ELLER FÖR VISSA LEVANDE AKVATISKA RESURSER
Artikel 16
Förbjudna områden
Det är förbjudet under hela året att fiska med varje slag av aktivt redskap inom det geografiska område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande positioner enligt koordinatsystemet WGS84:
1.
54° 23′ N, 14° 35′ Ö
2.
54° 21′ N, 14° 40′ Ö
3.
54° 17′ N, 14° 33′ Ö
4.
54° 07′ N, 14° 25′ Ö
5.
54° 10′ N, 14° 21′ Ö
6.
54° 14′ N, l4° 25′ Ö
7.
54° 17′ N, 14° 17′ Ö
8.
54° 24′ N, 14° 11′ Ö
9.
54° 27′ N, 14° 25′ Ö
10.
54° 23′ N, 14° 35′ Ö
Artikel 17
Begränsningar av lax- eller öringfiske
1. Det är förbjudet att behålla lax (Salmo salar) och öring (Salmo trutta) ombord
a)
från och med den 1 juni till och med den 15 september i delområdena 22-31,
b)
från och med den 15 juni till och med den 30 september i delområde 32.
2. I fråga om dessa förbud anses det geografiska området börja fyra sjömil utanför baslinjerna.
3. Med avvikelse från punkt 1 får lax (Salmo salar) eller öring (Salmo trutta) som fångats med laxfällor behållas ombord.
Artikel 18
Begränsningar när det gäller ålfiske
Det är under hela året förbjudet att behålla ål ombord som har fångats med aktiva redskap.
Artikel 19
Begränsningar av osorterade landningar
1. Osorterade fångster får endast landas i hamnar och på landningsplatser med ett sådant fungerande provtagningsprogram som avses i punkt 2.
2. Medlemsstaterna skall se till att det införs ett lämpligt provtagningsprogram som gör det möjligt att effektivt övervaka osorterade landningar efter art.
KAPITEL V
SÄRSKILDA ÅTGÄRDER FÖR RIGABUKTEN
Artikel 20
Särskilt fisketillstånd
1. Fartyg skall för att få fiska i delområde 28-1 inneha ett särskilt fisketillstånd som utfärdats enligt artikel 7 i förordning (EG) nr 1627/94.
2. Medlemsstaterna skall se till att de fartyg, för vilka det särskilda fisketillstånd som avses i punkt 1 har utfärdats, finns upptagna i en förteckning med namn och registreringsnummer, allmänt tillgänglig på en webbplats på Internet, vars adress varje medlemsstat skall överlämna till kommissionen och medlemsstaterna.
3. Fartyg i förteckningen skall uppfylla följande villkor:
a)
Den totala maskinstyrkan (kW) för de fartyg som ingår i förteckningarna får för var och en av medlemsstaterna inte överskrida den som noterats under åren 2000-2001 i delområde 28-1.
b)
Maskinstyrkan får inte vid något tillfälle överstiga 221 kilowatt (kW).
Artikel 21
Utbyte av fartyg eller maskiner
1. Ett enskilt fartyg i den förteckning som avses i punkt 20.2 får bytas ut mot ett eller flera andra fartyg, förutsatt att
a)
inget utbyte leder till en ökning av den totala maskinstyrka som anges i artikel 20.3 a för den berörda medlemsstaten, och
b)
inget utbytesfartyg har en maskinstyrka som vid något tillfälle överstiger 221 kW.
2. En maskin i ett enskilt fartyg i förteckningen enligt punkt 20.2 får bytas ut, förutsatt att
a)
utbytet av en maskin inte leder till att fartygets maskinstyrka vid något tillfälle överstiger 221 kW, och
b)
ersättningsmaskinens styrka inte är sådan att utbytet leder till en ökning av den totala maskinstyrka som avses i artikel 20.3 a för den berörda medlemsstaten.
Artikel 22
Trålförbud
I delområde 28-1 är fiske med trål förbjudet i vatten med mindre djup än 20 m.
KAPITEL VI
ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
Artikel 23
Förbjudna fiskeredskap och fiskemetoder
1. Det är förbjudet att fiska efter levande akvatiska resurser med metoder som innefattar användning av sprängämnen, giftiga eller bedövande ämnen, elektrisk ström eller något slag av projektil.
2. Det är förbjudet att sälja, ställa ut eller till försäljning utbjuda levande akvatiska resurser som har fångats med de metoder som avses i punkt 1.
Artikel 24
Vetenskaplig forskning
1. Den här förordningen gäller inte för fiskeverksamhet som bedrivs enbart för vetenskapliga undersökningar förutsatt att det sker på följande villkor:
a)
Fiskeverksamheten får bedrivas endast med tillstånd och under överinseende av den berörda medlemsstaten eller de berörda medlemsstaterna.
b)
Den medlemsstat eller de medlemsstater i vars vatten forskningen bedrivs skall ha informerats om fiskeverksamheten i förväg.
c)
Det fartyg som bedriver fiskeverksamheten skall ombord medföra ett tillstånd som har utfärdats av den medlemsstat vars flagg fartyget för.
2. Med undantag från punkt 1 får levande akvatiska resurser, som har fångats för de ändamål som anges i punkt 1, inte säljas, lagras, ställas ut eller utbjudas till försäljning annat än på villkor att
a)
de uppfyller de minimistorlekar för landning som förtecknas i bilaga IV, och för resurser för vilka fiskemöjligheter har fastställts, dessa möjligheter inte har uttömts, eller
b)
de säljs direkt för andra ändamål än som livsmedel.
Artikel 25
Utsättning och flyttning
Denna förordning skall inte gälla för fiskeverksamhet vars enda syfte är utsättning eller flyttning av levande akvatiska resurser och som bedrivs med tillstånd från och under överinseende av den eller de berörda medlemsstaterna. Om utsättningen eller flyttningen utförs i en annan medlemsstats eller andra medlemsstaters farvatten, skall alla berörda medlemsstater informeras i förväg.
Artikel 26
Medlemsstaternas åtgärder som endast gäller fiskefartyg som för deras flagg
1. För att begränsa fiskemöjligheterna i syfte att bevara och förvalta bestånd eller för att minska effekterna av fisket på det marina ekosystemet får medlemsstaterna vidta tekniska åtgärder som
a)
kompletterar de åtgärder som anges i förordningarna i anslutning till den gemensamma fiskeripolitiken, eller
b)
går längre än de krav som anges i förordningarna i anslutning till den gemensamma fiskeripolitiken.
2. De åtgärder som avses i punkt 1 skall gälla enbart den egna medlemsstatens fiskare och skall vara förenliga med gemenskapsrätten.
3. De berörda medlemsstaterna skall utan dröjsmål underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om sådana åtgärder.
4. Medlemsstaterna skall på kommissionens begäran förse kommissionen med all information som behövs för att kunna bedöma om åtgärderna är förenliga med villkoren i punkt 1.
5. Om kommissionen drar slutsatsen att åtgärderna inte är förenliga med villkoren i punkt 1 skall den fatta ett beslut om att medlemsstaten skall upphäva eller ändra dessa åtgärder.
Artikel 27
Vetenskaplig utvärdering av olika typer av redskap
Kommissionen skall senast den 1 januari 2008 se till att det görs en vetenskaplig utvärdering av vilka effekter användningen av särskilt stågarn, snärjgarn och grimgarn har på valar samt att resultatet föreläggs Europaparlamentet och rådet.
KAPITEL VII
SLUTBESTÄMMELSER
Artikel 28
Genomförandebestämmelser
De genomförandebestämmelser som behövs för den här förordningen skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 30.2 i förordning (EG) nr 2371/2002.
Artikel 29
Ändring av bilagorna
Ändringar i bilaga I och tilläggen 1 och 2 till bilaga II skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 30.3 i förordning (EG) nr 2371/2002.
Artikel 30
Ändringar i förordning (EG) nr 1434/98
Förordning (EG) nr 1434/98 skall ändras på följande sätt:
1.
I artikel 1 skall punkt 2 utgå.
2.
I artikel 2 skall punkterna 2 och 3 utgå.
3.
Artikel 3.1 skall ersättas med följande:
”1. Fångster av sill, som tagits upp
-
i område 1 och 2 med släpredskap med en minsta maskstorlek på 32 mm, eller
-
i område 3 med släpredskap med en minsta maskstorlek på 40 mm, eller
-
i område 1, 2 eller 3 med annat fiskeredskap än släpredskap,
får landas i annat syfte än för användning som livsmedel endast om de först har utbjudits till försäljning som livsmedel och ingen sådan försäljning har kunnat genomföras.”
4.
Artikel 3.2 skall ersättas med följande:
”2. All sill som fångas med vilken typ av fiskeredskap som helst med iakttagande av villkoren i artikel 2 får emellertid landas för andra syften än för livsmedelsindustrin.”
Artikel 31
Upphävande
Förordning (EG) nr 88/98 skall upphöra att gälla.
Hänvisningar till den upphävda förordningen skall anses som hänvisningar till den här förordningen och skall läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga V.
Artikel 32
Ikraftträdande
Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2006.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 21 december 2005.