32002D1786
L 271/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕШЕНИЕ № 1786/2002/ЕО НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 23 септември 2002 година
за приемане на програма за действие на Общността в областта на общественото здраве (2003-2008)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 152 от него,
като взе предвид предложението на Комисията (1),
като взе предвид становището на Икономическия и социален комитет (2),
като взе предвид становището на Комитета на регионите (3),
в съответствие с процедурата, предвидена в член 251 от Договора (4) в светлината на съвместния текст, одобрен от Помирителния комитет на 15 май 2002 г.,
като има предвид, че:
(1)
Общността е поела задължение да повишава и подобрява здравето, да осъществява профилактика на заболяванията и да отчита потенциалните заплахи за здравето, с оглед намаляване заболеваемостта, преждевременната смърт, и действията, причиняващи увреждания. За да допринася за благосъстоянието на гражданите на Европа, Общността трябва съгласувано и адекватно да отговори на загрижеността на хората относно рисковете за здравето и очакванията им за висока степен на здравна закрила. Затова всички дейности на Общността, свързани със здравето, трябва в голяма степен да бъдат видими и прозрачни, и да позволяват консултации и участие на всички заинтересовани страни по един балансиран начин, за да се насърчи по-добър обмен на знания и общуване и така да се направят по-съпричастни отделните лица при вземане на решения, които се отнасят до тяхното здраве. В тази рамка следва да се обръща внимание на правото на населението в Общността да получава проста, ясна и научно обоснована информация за мерките за защита на здравето и профилактика на заболяванията, с оглед подобряване качеството на живот.
(2)
Здравето представлява приоритет и следва да бъде осигурено високо равнище на здравна закрила при определянето и изпълнението на всички политики и действия на Общността. Съгласно член 152 от Договора от Общността се изисква да играе активна роля в този сектор като предприема мерки, които не могат да бъдат предприети от отделните държави, в съответствие с принципа на субсидиарност.
(3)
В контекста на обществената здравна рамка, изложена в Съобщение на Общността от 24 ноември 1993 г.,относно периметрите на действие в областта на общественото здраве, бяха приети осем програми за действие, а именно:
-
Решение № 645/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 март 1996 г. за приемане на програма за действие на Общността за подобряване на здравето, здравна информация, здравно образование и обучение в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1996 г. до 2000 г.) (5),
-
Решение № 646/96/ЕО на Европейския парламент на Съвета от 29 март 1996 г. за приемане на план за действие за борба с рака в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1996 г. до 2000 г.) (6),
-
Решение № 647/96/ЕО на Европейския парламент на Съвета от 29 март 1996 г. за приемане на програма за действие на Общността за профилактика на СПИН и някои други заразни болести в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1996 г. до 2000 г.) (7),
-
Решение № 102/97/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 1996 г. за приемане на програма за действие на Общността за превенция на зависимостта от наркотични вещества в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1996 г. до 2000 г.) (8),
-
Решение № 1400/97/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 юни 1997 г. за приемане на програма за действие на Общността за мониторинг на здравето в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1997 г. до 2001 г.) (9),
-
Решение № 372/1999/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 8 февруари 1999 г. за приемане на програма за действие на Общността за профилактика на нараняванията в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1999 г. до 2003 г.) (10),
-
Решение № 1295/1999/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 1999 г. за приемане на програма за действие на Общността за профилактика на редки заболявания в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1999 г. до 2003 г.) (11), и
-
Решение № 1296/1999/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 1999 г. за приемане на програма за действие на Общността при заболявания, свързани със замърсяването на околната среда в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1999 г. до 2001 г.) (12).
Освен това беше прието Решение № 2119/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 септември 1998 г. за изграждане на мрежа за епидемиологично наблюдение и контрол върху заразните болести в Общността (13). Съгласно това решение на 22 декември 1999 г. Общността прие Решение № 2000/57/ЕО за системата за ранно предупреждение и реагиране за профилактика и контрол на заразните болести (14).
(4)
Други дейности в контекста на общественото здраве включват Препоръка на Съвета 98/463/ЕО от 29 юни 1998 г. за пригодността на донорите на кръв и кръвна плазма и скрининг на дарителската кръв в Европейската общност (15) и препоръка 1999/519/ЕО от 12 юли 1999 г. за ограничаване експозицията на населението на влияние на електромагнитни полета с честота от 0 Hz до 300 GHz (16).
(5)
Рамката на общественото здраве беше преразгледана в съобщение на Общността от 15 април 1998 г. за развитието на политика за обществено здравеопазване в Европейската общност, в което се посочва необходимостта от нова здравна стратегия и програма в съответствие с разпоредбите на новия Договор, новите предизвикателства и досегашния опит.
(6)
Съветът в своите заключения от 26 ноември 1998 г. относно бъдещата рамка на действие на Общността в областта на общественото здраве (17) и в своята Резолюция от 8 юни 1999 г. (18), Икономическият и социален комитет в Становището си от 9 септември 1998 г. (19), Комитетът на регионите в Становището си от 19 ноември 1998 г. (20) и Европейският парламент в Резолюция А4-0082/99 от 12 март 1999 г. (21) приветстват Съобщението на Комисията от 15 април 1998 г. и подкрепят възгледа, че действията на ниво Общност следва да бъдат изложени в една обща програма, която да се изпълнява в период, не по-малък от пет години и която да включва три главни цели, а именно подобряване на информацията за развитието на общественото здраве, бърза реакция срещу заплахите за здравето и работа по решаващите за здравето фактори чрез насърчаване на здравето и профилактика на заболяванията, подкрепени от вътрешно-секторни действия и използване на всички подходящи инструменти от Договора.
(7)
В Резолюция от 29 юни 2000 г. относно Конференцията в Евора по проблемите на решаващите за здравето фактори Съветът отчете, че увеличаващите се различия в здравния статус и здравните резултати между и в държавите-членки налагат нови съвместни усилия на национално и общностно ниво; приветства се решителността на Комисията да представи предложение за нова програма в областта на общественото здраве, която да съдържа специфична нагласа за действие, ориентирана към решаващите за здравето фактори чрез насърчаване на здравето и профилактика на заболяванията, укрепена от политика в сектора, и се изрази съгласие относно необходимостта от развитие на съответната база от знания за това, и следователно, за тази цел трябва да се изгради ефикасна система за мониторинг на здравето; подчерта се значението на нова стратегия на Общността за общественото здраве, която да се изгражда върху действия по решаващите за здравето фактори, възприети в съществуващите програми, особено, по отношение на тютюна, храненето и алкохола, и, че е важно не само да се осигури приемственост във връзка със съществуващите действия, но също така да се работи допълнително в тази насока по съгласуван и систематичен начин.
(8)
Съветът отново потвърждава заключенията си за борба срещу употребата на тютюн от 18 ноември 1999 г., с които се подчертава необходимостта от разработване на цялостна стратегия, и призовава Комисията, inter alia, да укрепи сътрудничеството между политиката в областта на здравето и другите политики, с цел осигуряване на високо равнище на здравна защита в тези области.
(9)
Съветът на 18 ноември 1999 г. единодушно прие резолюция относно насърчаване на психичното здраве.
(10)
Според Доклада на Световната здравна организация (СЗО) за 2000 г. за състоянието на здравето в света петте основни тежести на заболеваемост (в продължителност на живот, коригирана с отчитане на инвалидността) са: 1. нервно-психически разстройства, 2. сърдечносъдови заболявания, 3. злокачествени образувания, 4. неволни злополуки и 5. респираторни заболявания. Инфекциозни заболявания като СПИН и антимикробната резистентност също се превръщат в заплаха за здравето на всички хора в Европа. Важна задача на програмата ще бъде да определи основните фактори за заболеваемост в Общността, и в частност факторите, които имат решаващо значение за здравето.
(11)
Програмата следва да допринася за обмен на информация относно качествените стандарти в областта на общественото здраве.
(12)
От съществена важност е събирането, обработването и анализирането на данни на равнище Общност с цел ефективен мониторинг на общественото здраве в Общността и осигуряване на обективна, надеждна, конкурентна и сравнима информация, която би могла на бъде обменяна и би позволила на Комисията и държавите-членки да подобрят информираността на обществеността, и да формулират подходящи стратегии, политики и действия за постигане на високо равнище на закрила на човешкото здраве. За осигуряване цялост на програмата следва, също така, да бъдат взети под внимание данни от частния сектор. Цялата налична информация следва да бъде разделена и анализирана по полове.
(13)
Общността и държавите-членки разполагат със средства и механизми по отношение на информацията и мониторинга в областта на общественото здраве. Затова е необходимо да се осигури висока степен на координация на действията и инициативите, предприетите от Общността и държавите-членки за осъществяване на програмата, да се насърчава сътрудничество между държавите-членки и да се повишава ефективността на съществуващите и бъдещи мрежи в областта на общественото здраве.
(14)
От съществена важност е Комисията да осигури ефективност и съгласуваност на мерките и дейностите в програмата на микро- и макроравнище и насърчаването на сътрудничеството между държавите-членки. Всякакви структурни механизми, които биха могли да бъдат създадени под егидата на Комисията за тази цел, би трябвало да събират, наблюдават и оценяват данните и да разработват методи за наблюдение и основа за бързи и координирани отговори на заплахите за здравето. Такива структурни механизми следва да се състоят от устойчив централен ресурс и пряко да включват съответните институции, определени от държавите-членки.
(15)
Съществува специална потребност да се гарантира, като се разчита на компетентна и съответна експертиза, подходяща устойчива координация в областта на здравната информация на дейности във връзка с: определяне на потребностите от информация, разработване на показатели, събиране на данни и информация, въпроси за сравнимостта, обмена на данни и информация между държавите-членки, продължаващо във времето изграждане на база данни, анализ и по-широко разпространяване на информацията. Такава координация следва също да бъде осигурена в областта на бързата реакция срещу заплахите за здравето, дейностите във връзка с епидемиологичните наблюдения, разработването на методи за наблюдение, обмена на информация относно насоките и превантивните и контролните действия, механизми и процедури.
(16)
От съществено значение е Комисията чрез съответните структурни механизми да осигури ефективност и съгласуваност между мерките и действията, съдържащи се в програмата и да насърчава сътрудничеството между държавите-членки. За да бъде осигурено гладко и ефективно функциониране на такива структурни механизми, от съществено значение е изграждането на устойчиво сътрудничество със здравните органи на държавите-членки, като в същото време се зачитат отговорностите на държавите-членки.
(17)
Комисията следва да направи, където е целесъобразно, последващи предложения относно вида на структурните механизми, необходими за прилагане на стратегията по отношение на общественото здраве, особено относно здравния мониторинг и бързата реакция срещу заплахите за здравето.
(18)
Основната задача на програмата за общественото здраве е да допринесе за постигането на високо равнище на физическо и психическо здраве и благосъстояние, по-голямо равенство по здравни въпроси в цялата Общност, чрез насочване на действията към подобряване на общественото здраве, профилактика на заболяванията и нарушенията на здравето и отстраняване на източниците на заплаха за здравето, с оглед борба срещу заболеваемостта и преждевременната смърт, като се взема под внимание полът и възрастта. За да се постигне тази цел, действията следва да бъдат определяни от необходимостта от увеличаване на продължителността на живота без увреждания и заболявания, да се насърчава качеството на живота и да се минимализират икономическите и социалните последствия на лошото здраве, като по този начин се намаляват неравенствата по отношение на здравето, като се отчита регионалният подход по отношение на здравните въпроси. Приоритет следва да бъде даден на дейностите, ориентирани към насърчаване на здравето, срещу най-разпространените заболявания. Програмата следва да подкрепя развитието на интегрирана вътрешно-секторна здравна стратегия, която да гарантира, че политиките и действията на Общността ще допринесат за защитата и насърчаването на здравето.
(19)
За да се постигне това, програмата следва да отчита важността на образованието, обучението и изграждането на мрежи.
(20)
Договорът изисква да бъде осигурена висока степен на защита на здравето на хората при определянето и изпълнението на политиките и действията на Общността. Всички политики на Общността, които имат въздействие върху здравето и стратегията на Общността относно общественото здраве, ще бъдат тясно свързани. В рамките на програмата за общественото здраве, задача с приоритетно значение ще бъде разработването на критерии и методологии за оценка на предложенията за политиката и тяхното прилагане. При разработването на мерките във връзка с програмата, и на съвместните стратегии и действия във връзка с други програми и действия на Общността, следва да се осигури тези програми и действия на Общността да включват здравния аспект и да бъдат подкрепени от вътрешно-секторна политика.
(21)
За постигане на основната задача и на общите цели на програмата се изисква ефективно сътрудничество между държавите-членки, ангажираността им по осъществяване дейностите на Общността, и включването на институции, асоциации, организации и органи в областта на здравето, както и на широката общественост. За осигуряване на устойчивост и ефикасно използване на съществуващите в Общността инвестиции и капацитет, вече съществуващите мрежи на Общността и на национално равнище, следва да се използват за обединяване опита и уменията на държавите-членки относно ефективни методи на прилагане на интервенции за насърчаване и защита на здравето и относно качествените критерии. Следва да бъде осигурена възможност за диалог с всички основни партньори, ангажирани с подобряване на общественото здраве, като знанията им бъдат обединени върху ефикасна и прозрачна база в рамките на Общността. Чрез подходящи механизми, като например здравни форуми, да се сътрудничи с органите и неправителствените организации, действащи в областта на здравните въпроси.
(22)
В съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност, изложени в член 5 на Договора, действия на Общността по въпроси, които не попадат в изключителните компетенции на Общността, като общественото здраве, следва да бъдат предприемани, само ако, и доколкото поради своя обхват или резултати, тяхната цел може по-добре да бъде осъществена от Общността. Целите на програмата не могат в достатъчна степен да бъдат постигнати от държавите-членки поради тяхната комплексност, транснационален характер и липса на пълен контрол на ниво държави-членки, върху факторите, които влияят на здравето и, следователно, програмата трябва да подкрепя и допълва действията и мерките на държавите-членки. Програмата може да осигури значителна добавена стойност към насърчаването на здравето и здравните системи в Общността чрез подкрепа на структури и програми, които повишават способностите на индивиди, институции, асоциации, организации и органи в областта на здравето, като съдействат за обмена на опит и добри практики и чрез осигуряване на основа за общ анализ на факторите, които въздействат върху общественото здраве. Програмата може да има и допълнителна стойност в случаи на заплахи за общественото здраве от междудържавен характер, като инфекциозни болести, замърсяване на околната среда или заразяване на хранителни продукти, до степен, в която те насърчават съвместни стратегии и действия. Програмата ще даде възможност на Общността да допринесе за изпълнение задълженията по Договора в областта на общественото здраве, като изцяло зачита отговорностите на държавите-членки за организирането и достъпа до здравни услуги и здравни грижи. Настоящото решение не отива по далеч от необходимото за постигане на тези цели.
(23)
Мерките в програмата обосновават здравната стратегия на Общността и ще възпроизведат добавена стойност за Общността, като отговорят на потребностите, произтичащи от условията и структурите, изградени чрез действията на Общността в други области, чрез позоваване на новите обстоятелства, новите опасности и новите проблеми, по отношение на които Общността би била в по-добра позиция да действа, за да запази населението си, чрез обединяване на действията, предприети в относителна изолация и с ограничено въздействие на национално равнище и чрез съчетаването им, за да се получат по-добри резултати за жителите на Общността, и чрез принос за укрепване на солидарността и сплотеността в Общността. Новата здравна стратегия и програма за действие в областта на общественото здраве следва да осигурят възможност за по-нататъшно развитие на гражданското измерение на здравната политика на Общността.
(24)
За да осигури насочването на действията към широк спектър от здравни въпроси и заплахи, ефективно, съвместявайки другите политики и действия на Общността, като в същото време избягва дублиране, програмата следва да осигури възможност за предприемане на съвместни действия с подобни програми и действия на Общността. Проактивното използване на други политики на Общността, като структурните фондове и социалната политика, биха могли по положителен начин да повлияят върху решаващите за здравето фактори.
(25)
Ефективното прилагане на мерките и действията и постигането на желаното въздействие на програмата изискват сравнимост на събираните данни. Сравнимостта и възможността за съвместно действие на системите и мрежите за обмен на информация и данни за развитието на общественото здраве също така биха представлявали ценен принос и затова следва да се положат по-нататъшни усилия за постигане на тези цели. От съществено значение е информацията да бъде обменяна въз основа на сравними и съвместими данни.
(26)
Като цяло мерките и действията по програмата следва да отчитат развитието на новите технологии и приложения на информационни технологии, в частност, следва да има тясна координация с плановете, изготвени и прилагани в областта на общественото здраве съгласно интегрираната програма за действие за „електронна Европа“ (e-Europe) и други свързани програми, като в същото време се избягва припокриване, и като се оказва особено внимание към осигуряването на равен достъп до здравна информация.
(27)
Европейският съвет във Фейра през месец юни 2000 г. одобри „Електронна Европа 2000 - План за действие за информационно общество за всички“, който в раздела „Здраве“ настоява държавите-членки да развиват инфраструктура от насочени към потребителите, валидирани и вътрешнооперативни системи за здравно образование, превенция на заболявания и медицински грижи. Съществено е, че новата информационна технология се използва за осигуряване на достъп до здравната информация за гражданите.
(28)
В процеса на изпълнение на програмата следва изцяло да се използват съответните резултати, произтичащи от изследователските програми на Общността, които подкрепят проучванията в областите, обхванати от програмите.
(29)
Опитът, придобит от различни харти в областта на общественото здраве, следва да бъде взет под внимание.
(30)
В процеса на изпълнение на програмата на Общността следва да има съвместимост с правните норми относно защитата на личните данни и изграждането на механизми за осигуряване на поверителност и сигурност на тези данни.
(31)
Програмата следва да продължи шест години, за да има достатъчно време за прилагане на мерките за постигане на целите.
(32)
От съществено значение е Комисията да осигури прилагането на програмата в тясно сътрудничество с държавите-членки. С цел да се получи научна информация и съвети за прилагането на програмата, желателно е да се осъществи сътрудничество с учени и експерти с международен опит.
(33)
Между действията, прилагани по програмата и тези, включени или изпълнявани в съответствие с политиките и дейностите, в частност в светлината на изискванията за осигуряване на високо равнище на защита на здравето на хората съгласно определенията и изпълнението на всички политики и дейности на Общността, следва да бъдат осигурени устойчивост и взаимно допълване.
(34)
Ще се очакват тясно сътрудничество и консултации с органите на Общността, които отговарят за оценката на риска, мониторинга и изследването в областта на храните и рационалните норми на хранене, защитата на околната среда и сигурност на продуктите.
(35)
Настоящото решение определя, за цялата продължителност на програмата, финансова рамка, която има първостепенно значение по смисъла на точка 33 на Междуинституционалното споразумение от 6 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина и подобряването на бюджетните процедури (22), за бюджетния орган по време на годишната бюджетна процедура. Финансовата рамка следва да съответства на потребностите и целите на програмата.
(36)
Финансирането от други политики на Общността, предназначени за съвместни действия по програмата, е допълнително към финансовата рамка, определена за програмата.
(37)
От съществено значение е наличието на гъвкавост, която да осигурява преразпределяне на ресурси и адаптиране на дейности, като зачита необходимостта от прозрачност, както и критериите за подбор и подреждане на приоритетите в съответствие с размера на риска или потенциалния ефект, резултата от оценката, обществените нагласи, наличност на интервенции или потенциал за тяхното развитие, субсидиарност, добавена стойност и въздействие по отношение на другите сектори. Съществува необходимост, все пак, да се поддържа баланс между трите цели на програмата, като между тях справедливо се разпределят ресурсите от бюджета.
(38)
Практическите мерки са от съществено значение за постигането на целите на програмата. Следователно, в процеса на изпълнение на програмата и при определяне на целевото предназначение на средствата, следва да бъде подчертано значението на практическите мерки.
(39)
Мерките, необходими за изпълнението на настоящото решение, следва да бъдат приети в съответствие с Решение 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 г., което формулира процедурите за упражняване на правомощията по правоприлагане, предоставени на Комисията (23).
(40)
Споразумението за Европейското икономическо пространство (Споразумение ЕИП) предвижда по-голямо сътрудничество в областта на общественото здраве между Европейската общност и държавите-членки, от една страна и страните от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ/ЕИП страни), от друга. Следва да се предвиди откриване на програмата за участие на асоциираните страни от Централна и Източна Европа в съответствие с условията, определени в Европейските споразумения и техните допълнителни протоколи и в решенията на съответните Съвети за асоцииране, на тези на Кипър, финансирани от допълнителни целеви суми в съответствие с процедурите, които ще бъдат договорени с тази страна, както и Малта и Турция, финансирани от допълнителни целеви суми в съответствие с процедурите на Договора.
(41)
Страните-кандидатки следва активно да бъдат включени в разработването и прилагането на програмата, като се обърне внимание на стратегическия подход към здравето в тези страни и особено във връзка с техните специфични проблеми.
(42)
При приемането на нови държави-членки Комисията следва да докладва за последствията за програмата във връзка с това приемане.
(43)
Сътрудничеството с трети страни и компетентни международни организации в областта на здравето, като СЗО, Съвета на Европа и ОИСР, следва да бъде насърчавано не само в областта на събиране и анализиране на данни (включително показатели), но също така и в областта на насърчаване здравните инспекции, за да се осигури ефективно разходване на средствата и да се избегне дублиране на дейностите и програмите, и да се приведе в действие съгласуваността и взаимодействието, като особено внимание се обърне на специалните споразумения за сътрудничество, като например, тези между СЗО и Комисията.
(44)
За да се увеличи стойността и въздействието на програмата, следва да има постоянен мониторинг и оценка, включително независими външни оценки, на предприетите мерки. Трябва да бъде възможно програмата да се приспособи или модифицира в светлината на тези оценки и във връзка с развитията, които могат да станат в общия контекст на действията на Общността по отношение на здравето и свързаните с него области. Европейският парламент следва да бъде информиран за годишните работни планове, които ще бъдат разработени от Комисията.
(45)
Програмата за действие на Общността в областта на общественото здраве е изградена върху дейности и върху осемте програми от предишната рамка, и върху работата на мрежата за епидемиологична инспекция и контрол на заразните болести в Общността, и преследва всички цели, и произтичащи мерки във формата на глобална и интегрирана здравна стратегия. Решенията по отношение на тези осем програми се покриват от новата програма и следователно следва да бъдат отменени, считано от 31 декември 2002 г.,
РЕШИХА:
Член 1
Учредяване на програмата
1. Настоящето решение учредява програма за действие на Общността в областта на общественото здраве, наричана по-долу „програмата“.
2. Програмата ще се изпълнява в периода от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2008 г.
Член 2
Крайна цел и общи цели
1. Програмата, която следва да допълни националните политики, ще има за цел да защитава човешкото здраве и да подобрява общественото здраве.
2. Общите цели на програмата ще бъдат:
а)
да подобри информираността и знанията за развитие на общественото здраве;
б)
да увеличи възможността за бърза и координирана реакция по отношение на заплахите за здравето;
в)
да извършва насърчаване на здравето и да осъществява профилактика на заболявания, като се позовава на решаващите за здравето фактори във всички политики и дейности.
3. Чрез това програмата ще допринася за:
а)
осигуряване високо равнище на защита на здравето на човека във връзка с определянето и изпълнението на всички политики и дейности на Общността, чрез насърчаване на интегрирана и вътрешно-секторна здравна стратегия;
б)
преодоляване на неравенството по отношение на здравето;
в)
насърчаване на сътрудничеството между държавите-членки в областите, уредени от член 152 на Договора.
Член 3
Действия и дейности на Общността
1. Общите цели на програмата, така както са формулирани в член 2, ще бъдат постигнати чрез действията, изброени в приложението.
2. Тези действия ще се изпълняват в тясно сътрудничеството между държавите-членки чрез подкрепа на действията от насрещен характер, които могат да се използват за изпълнение на всички или част от дейностите и които могат, където е целесъобразно, да бъдат съчетани. Тези дейности са както следва:
а)
дейности, свързани с мониторинга и бързата реакция на системата
i)
мрежа от дейности, които се осъществяват чрез структури, създадени от държавите-членки и други дейности, представляващи интерес за Общността с цел мониторинг на общественото здраве и осигуряване на информация на национално равнище, както и данни на ниво Общност при преследване целите на програмата;
ii)
дейности за разкриване на заплахите за здравето, включително основните заболявания и за ответна реакция на непредвидени обстоятелства, осигуряване на възможности за проучвания и координирана реакция;
iii)
подготовка, създаване и действие на подходящи структурни механизми за координиране и интегриране на мрежи за наблюдение на здравето и бърза реакция на заплахите за здравето;
iv)
разработване на подходящи връзки между участниците относно наблюдението и системата за бързо реагиране;
б)
дейности относно решаващите за здравето фактори
разработване и изпълнение на дейности за насърчаване на здравето и профилактика на заболяванията във всички политики на Общността и включване, където е целесъобразно на неправителствени организации, изследователски или пилотни проекти, и мрежи между националните институции и дейности;
в)
дейности, свързани със законодателството
i)
подготвителна работа във връзка с инструментите на Общността в областта на здравеопазването;
ii)
оценка на въздействието на законодателството на Общността върху състоянието на здравето;
iii)
координиране на позицията на Общността и държавите-членки на форуми, на които се обсъждат въпроси, свързани със здравето;
г)
дейности, свързани с консултации, знания и информация
i)
разработване и разпространяване сред компетентните власти в държавите-членки, сред професионалисти, свързани със здравеопазването и други професионалисти и, когато е целесъобразно, сред други участници и обществеността, на здравна информация, знания, включително статистика, доклади, прегледи, анализи и съвети по въпроси от общ интерес за Общността и държавите-членки;
ii)
информация и консултации за здравето и въпроси, свързани с него на ниво Общност, което включва всички участници като организации на пациентите, професионалисти в областта на здравеопазването, здравни заведения, професионални съюзи, социални партньори и неправителствени организации в областта на общественото здраве;
iii)
споделяне на опит и обмен на информация по отношение на въпроси, свързани със здравето между Общността и институциите, и компетентните организации на държавите-членки;
iv)
насърчаване на образованието и професионалната квалификация в областта на общественото здраве, свързано с целите на програмата;
v)
разработване и поддържане на мрежи за обмен на информация относно добрите практики в общественото здраве и ефективността на здравната политика;
vi)
получаване на научна информация и съвети от висококвалифицирани учени и експерти;
vii)
подкрепа и насърчаване от страна на Общността и държавите-членки на дейностите, свързани с добрите практики и разумни указания за общественото здраве, почиващи на научна информация;
д)
насърчаване на координирането на европейско ниво на неправителствени организации, които развиват дейности, определени като приоритетни за програмата. Те могат да функционират или поединично, или като няколко съвместни сдружения.
Член 4
Съвместни стратегии и действия
За осигуряване на високо равнище на защита на здравето на човека в определение и изпълнение на политиките и дейностите на Общността, целите на програмата могат да бъдат изпълнявани като съвместни стратегии и съвместни действия чрез създаване на връзки със съответните съотносими програми и действия на Общността, особено в областта на защитата на потребителите, социалната защита, безопасните и здравословни условия на труд, заетостта, изследванията и развитието на технологиите, вътрешния пазар, информационното общество и информационните технологии, статистиката, селското стопанство, образованието, транспорта, промишлеността и околната среда и действията, предприети от Съвместния изследователски център и съответните органи на Общността, сътрудничеството с които се насърчава.
Член 5
Изпълнение на програмата
1. Комисията осигурява изпълнението в непосредствено сътрудничество с държавите-членки на действията, определени в програмата, в съответствие с разпоредбите на член 9 и като осигурява хармонично и балансирано развитие.
2. За да подпомогне изпълнението, Комисията осигурява, чрез подходящи структурни механизми, непосредствено свързващи държавите-членки, координирането и интегрирането на мрежите за здравен мониторинг и бърза реакция на заплахите за здравето.
3. Комисията и държавите-членки предприемат подходящи действия, в кръга на съответните им компетенции, за да осигурят ефикасно изпълнение на програмата и да разработят механизми на ниво Общност и държави-членки за постигане целите на програмата. Те обезпечават осигуряването на необходимата информация за действия, подкрепяни от програмата и с възможно най-широко участие в действия, които изискват прилагане чрез местни и регионални институции и неправителствени организации.
4. Комисията, в тясно сътрудничество с държавите-членки, осигурява сравнимостта на данните и информацията и, където е възможно, съвместимостта и съвместното опериране на системите и мрежите за обмен на данни и информация относно здравето.
5. В изпълнение на програмата, Комисията, заедно с държавите-членки, осигурява спазване на изискванията на всички съответни нормативни разпоредби относно защита на личната информация и, където е подходящо, въвеждането на механизми за осигуряване на поверителност и сигурност на такива данни.
6. Комисията, в тясно сътрудничество с държавите-членки, осигурява преход от действията, разработени в рамките на програмите за общественото здравеопазване, приети с решенията, на които се позовава член 13, които допринасят за приоритетите, определени в настоящата програма и тези, които се изпълняват чрез настоящата програма.
Член 6
Съответствие и допълване
Комисията осигурява съответствие и допълване на действията, които ще се осъществяват в рамките на програмата и тези, изпълнявани по силата на други политики и дейности на Общността, включително политиките, посочени в член 4. В частност Комисията идентифицира тези предложения, които са в тясна връзка с целите и действията на програмата и информира Комитета съгласно член 9 за това, как съображенията във връзка със здравето се вземат под внимание в тези предложения и тяхното очаквано въздействие върху здравето.
Член 7
Финансиране
1. Финансовата рамка за изпълнение на програмата за периода, определен в член 1, се определя в размер на 312 милиона EUR.
Разходите за техническа и административна подкрепа, свързани със структурната подготовка, съгласно член 3, параграф 2, буква а), iii) и дейностите, произтичащи от това, ще бъдат покрити от общия бюджет на програмата.
2. Годишните целеви суми ще бъдат одобрявани от бюджетния орган в границите на финансовата перспектива.
Член 8
Мерки по изпълнението
1. Мерките, необходими за изпълнение на настоящото решение, свързани с въпросите, които се изброяват по-долу, ще бъдат приети в съответствие с процедурата на управлението съгласно член 9, параграф 2:
а)
годишният план за работа по изпълнението на програмата, определяне на приоритетите и действията, които ще бъдат предприети, включително разпределяне на средствата;
б)
механизмите, критериите и процедурите за селекция и финансиране на действията по програмата;
в)
механизмите за прилагане на общите стратегии и действията, съгласно член 4;
г)
механизмите за оценка на програмата, съгласно член 12;
д)
механизмите за подготовка на всякакви структурни механизми за координиране на здравния мониторинг и бърза реакция на заплахите за здравето;
е)
механизмите за предаване, обмен и разпространение на информация и за бърза реакция на заплахите за здравето, съгласно тази програма, без да се влиза в противоречие с мерките, осъществявани в изпълнение на Решение 2119/98/ЕО.
2. Мерките, необходими за изпълнението на това решение, свързани с всички други въпроси, ще бъдат приети в съответствие с препоръчителната процедура съгласно член 9, параграф 3.
Член 9
Комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет.
2. При позоваване на този параграф се прилагат членове 4 и 7 на Решение 1999/468/ЕО в съответствие с предписанията на член 8.
Периодът, определен в член 4, параграф 3 на Решение 1999/468/ЕО, е два месеца.
3. При позоваване на този параграф, се прилагат членове 3 и 7 от Решение 1999/468/ЕО в съответствие с предписанията на член 8.
4. Комитетът приема свой процедурен правилник.
Член 10
Участие на страните от ЕАСТ/ЕИП, асоциираните страни от Централна и Източна Европа, Кипър, Малта и Турция
Програмата се открива за участие на:
а)
страни от ЕАСТ/ЕИП в съответствие с условията, определени в споразумението за ЕИП;
б)
асоциирани страни от Централна и Източна Европа в съответствие с условията, определени в Европейските споразумения, в техните допълнителни протоколи и решенията на съответните Съвети за асоцииране;
в)
Кипър, финансиран с допълнителни целеви суми в съответствие с процедурите, които ще бъдат съгласувани с тази страна;
г)
Малта и Турция, финансирани с допълнителни целеви суми в съответствие с разпоредбите на Договора.
Член 11
Международно сътрудничество
В хода на изпълнение на програмата, сътрудничество с трети страни и международни организации, компетентни в сферата на общественото здравеопазване, в частност Световната здравна организация, Съвета на Европа и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, или способни да оказват въздействие на общественото здравеопазване като Световната търговска организация, организацията на ООН за храни и селско стопанство, ще бъде насърчавано в съответствие с процедурата, формулирана в член 9, параграф 3. В частност, здравната информационна система и възможността за отговор на заплахи за здравето, следва да бъде, където е целесъобразно и възможно, координирана с дейностите на Световната здравна организация.
Член 12
Мониторинг, оценка и разпространение на резултатите
1. Комисията, в тясно сътрудничество с държавите-членки, редовно наблюдава, където е необходимо с помощта на експерти, изпълнението на действията по програмата в светлината на целите. Тя ежегодно докладва на Комитета. Комисията предава копие от основните заключения на Европейския парламент и на Съвета.
2. По молба на Комисията държавите-членки представят информация за изпълнението и въздействието на програмата.
3. Най-късно в края на четвъртата година на програмата, Комисията прави външна оценка, осъществена от квалифицирани експерти по изпълнението и постиженията през трите години на програмата. Тя оценява постигнатото въздействие върху здравето и ефикасността на ресурсите, както и устойчивостта и взаимното допълване с други програми, действия и инициативи, изпълнявани в съответствие с политиките и дейностите на Общността. Комисията съобщава тези заключения, придружени от коментари на Европейския парламент, Съвета, Икономическия и социален комитет и Комитета на регионите. Комисията също представя на тези институции и органи заключителен доклад относно изпълнението на програмата до края на годината, която следва края на програмата.
4. Комисията прави публично достояние резултатите от предприетите действия и оценката на докладите.
Член 13
Отмяна
С настоящето решение се отменят, считано от 31 декември 2002 г.:
Решение № 645/96/ЕО, Решение № 646/96/ЕО, Решение № 647/96/ЕО, Решение № 102/97/ЕО, Решение № 1400/97/ЕО, Решение № 372/1999/ЕО, Решение № 1295/1999/ЕО, Решение № 1296/1999/ЕО.
Член 14
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила от датата на публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Съставено в Брюксел на 23 септември 2002 година.
Europaparlamentets och rådets beslut nr 1786/2002/EG
av den 23 september 2002
om antagande av ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet (2003-2008)
EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av Fördraget om inrättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152 i detta,
med beaktande av kommissionens förslag(1),
med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande(2),
med beaktande av Regionkommitténs yttrande(3),
i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget(4), på grundval av det gemensamma utkast som förlikningskommittén godkände den 15 maj 2002, och
av följande skäl:
(1) Gemenskapen har förbundit sig att främja och förbättra folkhälsan, förebygga sjukdomar och motverka potentiella hälsorisker, för att minska onödig sjuklighet och förtida dödlighet och aktivitetshämmande funktionshinder. För att bidra till de europeiska medborgarnas välbefinnande måste gemenskapen på ett samordnat och enhetligt sätt bemöta befolkningens oro över hälsorisker samt deras förväntningar om en hög hälsoskyddsnivå. Därför måste samtliga hälsorelaterade gemenskapsinsatser präglas av en hög grad av öppenhet och insyn och medge att alla berörda parter samråder och deltar på ett balanserat sätt, för att främja ökad kunskap och ökat informationsflöde och därigenom möjliggöra ett ökat deltagande av enskilda personer i beslut som påverkar deras hälsa. Inom denna ram bör man ta hänsyn till gemenskapsbefolkningens rätt att få enkel, klar och vetenskapligt korrekt information om åtgärder för att skydda hälsan och förhindra sjukdomar så att livskvaliteten förbättras.
(2) Hälsofrågan har prioritet och en hög hälsoskyddsnivå bör säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Enligt artikel 152 i fördraget skall gemenskapen spela en aktiv roll på detta område genom att vidta åtgärder som inte kan vidtas av enskilda medlemsstater i enlighet med subsidiaritetsprincipen.
(3) I samband med de åtgärder på folkhälsoområdet som anges i kommissionens meddelande av den 24 november 1993 om ramarna för verksamheten på folkhälsoområdet antogs åtta åtgärdsprogram, nämligen
- Europaparlamentets och rådets beslut nr 645/96/EG av den 29 mars 1996 om antagande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen för främjande av och upplysning, undervisning och utbildning om hälsa inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (1996-2000)(5),
- Europaparlamentets och rådets beslut nr 646/96/EG av den 29 mars 1996 om antagande av en handlingsplan för kampen mot cancer inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (1996-2000)(6),
- Europaparlamentets och rådets beslut nr 647/96/EG av den 29 mars 1996 om antagande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att förebygga aids och vissa andra överförbara sjukdomar inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (1996-2000)(7),
- Europaparlamentets och rådets beslut nr 102/97/EG av den 16 december 1996 om antagande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen för att förebygga narkotikamissbruk inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (1996-2000)(8),
- Europaparlamentets och rådets beslut nr 1400/97/EG av den 30 juni 1997 om antagande av ett åtgärdsprogram för gemenskapen för hälsoövervakning inom ramen för verksamheten på folkhälsoområdet (1997-2001)(9),
- Europaparlamentets och rådets beslut nr 372/1999/EG av den 8 februari 1999 om att anta ett åtgärdsprogram för gemenskapen avseende förebyggande av personskador inom ramen för insatserna på folkhälsans område (1999-2003)(10),
- Europaparlamentets och rådets beslut nr 1295/1999/EG av den 29 april 1999 om att anta ett åtgärdsprogram för gemenskapen avseende sällsynta sjukdomar inom ramen för åtgärderna på folkhälsoområdet (1999-2003)(11), och
- Europaparlamentets och rådets beslut nr 1296/1999/EG av den 29 april 1999 om att anta ett åtgärdsprogram för gemenskapen avseende miljörelaterade sjukdomar inom ramen för åtgärderna på folkhälsoområdet (1999-2001)(12).
Dessutom antogs Europaparlamentets och rådets beslut nr 2119/98/EG av den 24 september 1998 om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar i gemenskapen(13). Med stöd av detta beslut antog kommissionen den 22 december 1999 beslut 2000/57/EG om systemet för tidig varning och reaktion för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar(14).
(4) Annan verksamhet som har samband med åtgärdsramen för folkhälsa är rådets rekommendation 98/463/EG av den 29 juni 1998 om blod- och plasmagivares lämplighet och screening av donerat blod inom Europeiska gemenskapen(15) samt rådets rekommendation 1999/519/EG av den 12 juli 1999 om begränsning av allmänhetens exponering för elektromagnetiska fält (0 Hz-300 GHz)(16).
(5) Ramen för gemenskapens insatser på folkhälsoområdet reviderades i kommissionens meddelande av den 15 april 1998 om utvecklingen av folkhälsopolitiken i Europeiska gemenskapen, där det angavs att en ny hälsostrategi och ett nytt program behövdes, mot bakgrund av nya bestämmelser i fördraget, nya utmaningar och vunna erfarenheter.
(6) I rådets slutsatser av den 26 november 1998 om den framtida ramen för gemenskapens insatser på folkhälsoområdet(17), i rådets resolution av den 8 juni 1999(18), i Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 9 september 1998(19), i Regionkommitténs yttrande av den 19 november 1998(20) och i Europaparlamentets resolution A4-0082/99 av den 12 mars 1999(21) välkomnades kommissionens meddelande av den 15 april 1998, samtidigt som det uttalades stöd för åsikten att insatser på gemenskapsnivå bör fastställas i ett övergripande program som skall löpa under minst fem år och omfatta tre allmänna mål, nämligen förbättrad information i syfte att stärka folkhälsan, snabba insatser vid hälsorisker och arbete med avgörande faktorer för folkhälsan genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser, understödda av sektorsövergripande insatser och med utnyttjande av alla lämpliga fördragsinstrument.
(7) I sin resolution av den 29 juni 2000 om uppföljningen av Évorakonferensen om hälsofaktorer ansåg rådet att de ökande skillnaderna i hälsostatus och hälsoresultat mellan och inom medlemsstaterna kräver förnyade och samordnade ansträngningar på nationell nivå och gemenskapsnivå, och det välkomnade kommissionens åtagande att lägga fram ett förslag till ett nytt folkhälsoprogram som innehåller ett särskilt åtgärdsområde, där syftet är att ta itu med hälsofaktorer genom hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder som understöds av politiken på flera områden, samt instämde i att detta kräver att en ändamålsenlig kunskapsgrund utvecklas och att ett effektivt hälsoövervakningssystem därför bör inrättas för detta ändamål. Rådet betonade vikten av att gemenskapens nya folkhälsostrategi bygger på den verksamhet inriktad på särskilda hälsofaktorer som bedrivits i befintliga program, särskilt beträffande tobak, kost och alkohol, samt att det är viktigt att inte enbart säkerställa kontinuitet med nuvarande åtgärder, utan även se till att arbetet med dessa frågor bedrivs konsekvent och systematiskt.
(8) Rådet bekräftar åter sina slutsatser av den 18 november 1999 om kampen mot tobakskonsumtion där behovet av att utveckla en övergripande strategi framhölls, och kommissionen uppmanades att bland annat stärka samarbetet mellan hälsopolitiken och andra politikområden, i syfte att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå på dessa områden.
(9) Rådet antog den 18 november 1999 enhälligt en resolution om främjande av psykisk hälsa.
(10) Enligt Världshälsoorganisationens världshälsorapport 2000 är de fem största sjukdomsbördorna (mätt i funktionsjusterade levnadsår) 1) neuropsykiatriska störningar, 2) hjärt- och kärlsjukdomar, 3) elakartade tumörer, 4) oavsiktliga skador, och 5) sjukdomar i andningsorganen. Infektionssjukdomar, som hiv/aids, samt antimikrobiell resistens är på väg att bli ett hot mot hälsan i hela befolkningen i Europa. En viktig uppgift för programmet är att bättre klarlägga vilka sjukdomar som främst drabbar gemenskapen, och särskilt de huvudsakliga hälsofaktorerna.
(11) Programmet bör bidra till informationsutbyte om kvalitetsnormer som fastställts på folkhälsoområdet.
(12) Insamling, bearbetning och analys av data på gemenskapsnivå behövs för att göra det möjligt att effektivt övervaka folkhälsoområdet på gemenskapsnivå och att få fram objektiv, tillförlitlig, förenlig och jämförbar information, som kan utbytas och gör det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att förbättra informationen till allmänheten och utforma lämpliga strategier, handlingsprogram och insatser för att uppnå ett hälsoskydd på hög nivå för människor. Uppgifter från den privata sektorn bör även beaktas för att programmet skall vara fullständigt. Det bör göras en analys och en uppdelning efter kön av alla relevanta statistiska uppgifter.
(13) Gemenskapen och dess medlemsstater förfogar över vissa medel och mekanismer när det gäller information och övervakning inom folkhälsoområdet. Följaktligen är det nödvändigt att ha en långtgående samordning mellan de åtgärder och initiativ som vidtas av gemenskapen och medlemsstaterna vid genomförandet av programmet, att främja samarbete mellan medlemsstaterna och att effektivisera befintliga och framtida nätverk på folkhälsoområdet.
(14) Det är nödvändigt att kommissionen säkerställer effektivitet och enhetlighet hos åtgärderna och insatserna i programmet på både mikro- och makronivå samt att samarbete mellan medlemsstaterna främjas. De strukturella ordningar som inrättas under kommissionens överinseende för detta ändamål bör samla in, kontrollera och utvärdera uppgifter samt utveckla övervakningsmetoder och en grundval för snabba och samordnade reaktioner vid hot mot folkhälsan. Sådana strukturella ordningar skulle bestå av en förstärkt central resurs och i hög grad involvera de berörda institutioner som utsetts av medlemsstaterna.
(15) Det finns särskilt ett behov av att på grundval av kompetent och relevant expertis säkerställa lämplig och hållbar samordning på hälsoinformationsområdet av verksamhet som rör fastställande av informationsbehov, utveckling av indikatorer, insamling av uppgifter och information, jämförbarhetsfrågor, utbyte av uppgifter och information med och mellan medlemsstaterna, fortlöpande utarbetande av databaser, analyser och större spridning av information. Sådan samordning bör också säkerställas när det gäller snabba insatser vid hälsorisker, av verksamhet som rör epidemiologisk övervakning, utveckling av övervakningsmetoder, utbyte av information om riktlinjer och om åtgärder, mekanismer och förfaranden för förebyggande och kontroll.
(16) Det är nödvändigt att kommissionen genom lämpliga strukturella åtgärder garanterar att åtgärderna och insatserna i programmet blir effektiva och enhetliga samt stödjer samarbetet mellan medlemsstaterna. För att sådana strukturella ordningar skall kunna fungera smidigt och effektivt är det nödvändigt att upprätta ett varaktigt samarbete med hälsomyndigheterna i medlemsstaterna samtidigt som medlemsstaternas ansvar respekteras.
(17) Kommissionen bör när så är lämpligt lägga fram ytterligare förslag om vilken slags strukturella ordningar som behövs för att genomföra strategin på folkhälsoområdet, särskilt när det gäller hälsoövervakning och snabba insatser vid hälsorisker.
(18) Det övergripande målet för folkhälsoprogrammet är att bidra till att en hög nivå av fysisk och mental hälsa och välbefinnande samt ökad jämlikhet i hälsofrågor i hela gemenskapen uppnås, genom att det vidtas åtgärder för att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar samt undanröja faror för människors hälsa, för att bekämpa sjuklighet och förtida dödlighet, samtidigt som kön och ålder beaktas. För att detta mål skall uppnås, bör åtgärderna, med beaktande av regionala synsätt i hälsofrågor, styras av behovet att förlänga den förväntade livslängden utan funktionshinder eller sjukdom, främja livskvaliteten och minimera de ekonomiska och sociala konsekvenserna av ohälsa, för att därigenom minska hälsorelaterad ojämlikhet. Man bör prioritera sådana hälsofrämjande åtgärder som är riktade mot de största sjukdomsbördorna. Programmet bör stödja utvecklingen av en integrerad och sektorsövergripande hälsostrategi för att därigenom säkerställa att gemenskapens politik och insatser bidrar till att skydda och främja hälsan.
(19) För att uppnå detta bör man i programmet beakta den betydelse som utbildning och nätverk har.
(20) Enligt fördraget skall en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. Ett starkt band skall upprättas mellan alla gemenskapens politikområden som påverkar hälsan och gemenskapens strategi för folkhälsa. Inom folkhälsoprogrammet blir en av huvuduppgifterna att utarbeta kriterier och metoder för utvärdering av politiska förslag och genomförande av dessa. Vid utarbetandet av programmets åtgärder och de gemensamma strategierna och åtgärderna tillsammans med andra relevanta gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder måste det garanteras att hälsoaspekten införlivas i dessa andra gemenskapspolitikområden och gemenskapsåtgärder, och att de grundar sig på en sektorsövergripande politik.
(21) För att det skall gå att uppnå detta övergripande mål samt programmets allmänna mål krävs det att medlemsstaterna samarbetar effektivt och engagerar sig fullt ut i gemenskapsåtgärdernas genomförande samt att såväl institutioner, sammanslutningar, organisationer och organ på hälsoområdet som den breda allmänheten deltar. För att hållbarheten och ett effektivt utnyttjande av gemenskapens befintliga investeringar och kapacitet skall säkerställas, bör etablerade gemenskapsnätverk och nationella nätverk utnyttjas för att samla sakkunskap och erfarenheter från medlemsstaterna om effektiva metoder för att genomföra hälsofrämjande insatser och förebyggande insatser för hälsan och kvalitetskriterier. En dialog bör garanteras med alla nyckelparter som arbetar för att förbättra folkhälsan, och deras sakkunskap bör införlivas i en effektiv och överskådlig kunskapsbas i gemenskapen. Samarbete bör etableras med de organ och icke-statliga organisationer som är verksamma på hälsoområdet genom lämpliga mekanismer, till exempel hälsofora.
(22) Enligt subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i fördraget skall gemenskapsåtgärder inom områden där gemenskapen inte är ensam behörig, till exempel folkhälsa, vidtas endast om och i den mån som målen, på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå. Programmets mål kan inte uppnås på ett tillfredsställande sätt av medlemsstaterna på grund av komplexiteten, den gränsöverskridande arten och bristen på fullständig kontroll på medlemsstatsnivå över de faktorer som påverkar hälsan, och programmet bör därför stödja och komplettera medlemsstaternas insatser och åtgärder. Programmet kan tillföra ett betydande mervärde till hälsofrämjandet och hälsosystem i gemenskapen genom stöd till sådana strukturer och program som ökar kompetensen hos enskilda personer, institutioner, sammanslutningar, organisationer och organ på hälsoområdet, genom att underlätta utbyte av erfarenheter och bästa praxis och genom att ge en grund för en gemensam analys av de faktorer som påverkar folkhälsan. Programmet kan även ha ett mervärde vid hot mot folkhälsan av gränsöverskridande art, t.ex. infektionssjukdomar, miljöföroreningar eller kontaminering av livsmedel, i den mån de kräver gemensamma strategier och åtgärder. Programmet kommer att göra det möjligt för gemenskapen att bidra till att fullgöra sina förpliktelser på folkhälsoområdet enligt fördraget, samtidigt som medlemsstaternas ansvar för att organisera och ge hälso- och sjukvård respekteras fullt ut. Detta beslut går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
(23) Programmets åtgärder stöder gemenskapens hälsostrategi och kommer att generera gemenskapsmervärde genom att tillgodose behov som uppstår på grund av förhållanden och strukturer som inrättats genom gemenskapsåtgärder inom andra områden, genom att beakta ny utveckling, nya hot och nya problem, där gemenskapen är bättre rustad att vidta åtgärder för att skydda befolkningen, genom att samordna insatser som genomförs relativt isolerat och med begränsad inverkan på nationell nivå, genom att komplettera dessa för att uppnå positiva resultat för gemenskapens befolkning och genom att bidra till att stärka solidariteten och sammanhållningen i gemenskapen. Den nya hälsostrategin och åtgärdsprogrammet för folkhälsa bör göra det möjligt att vidareutveckla medborgardimensionen inom gemenskapens hälsopolitik.
(24) För att åtgärderna med säkerhet effektivt skall kunna inriktas på hälsofrågor i vid bemärkelse och hälsorisker inom ramen för ett samarbete med övrig gemenskapspolitik och övriga gemenskapsåtgärder, samtidigt som överlappningar undviks, bör programmet möjliggöra gemensamma åtgärder med närliggande gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder. Ett proaktivt utnyttjande av annan gemenskapspolitik, som strukturfonder och socialpolitik, skulle kunna påverka de avgörande hälsofaktorerna på ett positivt sätt.
(25) För att åtgärderna och verksamheten skall kunna genomföras effektivt och för att programmet skall få önskad verkan, är det nödvändigt att de insamlade uppgifterna är jämförbara. Det skulle också vara värdefullt om systemen och nätverken för utbyte av information och uppgifter som rör utvecklingen av folkhälsan är kompatibla och fungerar tillsammans och ytterligare ansträngningar för att uppnå dessa mål bör göras. Det är av grundläggande betydelse att utbytet av information baseras på jämförbara och kompatibla uppgifter.
(26) Åtgärderna i programmet bör allmänt beakta utvecklingen av ny teknik och IT-tillämpningar, och i synnerhet bör det ske en nära samordning med de planer som tas fram och genomförs inom folkhälsoområdet i samband med det integrerade handlingsprogrammet för ett elektroniskt Europa (eEurope) och andra relevanta program, samtidigt som överlappningar undviks och i synnerhet en jämlik tillgång till hälsoinformation säkerställs.
(27) Europeiska rådet i Feira i juni 2000 godkände handlingsplanen "eEurope 2002 - Ett informationssamhälle för alla", i vilken medlemsstaterna i avsnittet "Hälso- och sjukvård på nätet" uppmanas att utveckla en användarvänlig infrastruktur för godkända system för hälsoutbildning, förebyggande av sjukdomar och sjukvård som fungerar tillsammans. Det är viktigt att den nya informationstekniken används för att göra hälsoinformation så tillgänglig som möjligt för medborgarna.
(28) När programmet genomförs, bör relevanta resultat inom gemenskapens forskningsprogram, vilka stöder forskningen inom de områden som omfattas av programmet, användas i full utsträckning.
(29) Man bör beakta de erfarenheter som förvärvats genom de olika stadgorna på folkhälsoområdet.
(30) När gemenskapsprogrammet genomförs måste alla relevanta rättsliga bestämmelser på området skydd av personuppgifter följas, och mekanismer som garanterar sekretess och säkerhet för dessa uppgifter inrättas.
(31) Programmet bör löpa i sex år för att tiden skall räcka till för att genomföra åtgärder som gör det möjligt att uppnå målen.
(32) Det är angeläget att kommissionen säkerställer programmets genomförande i nära samarbete med medlemsstaterna. För att få vetenskaplig information och råd för programmets genomförande är det önskvärt med samarbete med forskare och experter på internationell nivå.
(33) Konsekvens och komplementaritet bör säkerställas mellan de åtgärder som skall genomföras enligt programmet och de åtgärder som planeras eller genomförs enligt andra strategier eller åtgärder, i synnerhet med tanke på kravet att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå vid fastställandet och genomförandet av alla gemenskapens strategier och åtgärder.
(34) Ett nära samarbete och samråd förväntas med gemenskapsorgan som är ansvariga för riskbedömning, övervakning och forskning inom områdena livsmedels- och fodersäkerhet, miljöskydd och produktsäkerhet.
(35) I detta beslut fastställs en finansieringsram för hela programmets löptid, vilken utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet i den mening som avses i punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet(22). Finansieringsramen bör motsvara programmets behov och mål.
(36) Sådana medel från en annan gemenskapspolitik som öronmärkts för gemensamma insatser inom detta program skall läggas till den finansiella ram som fastställts för programmet.
(37) Det är nödvändigt att det finns flexibilitet, så att resurser kan omfördelas och åtgärder anpassas, samtidigt som man respekterar behovet av insyn och kriterierna för urval och klassificering av prioriteringar utifrån riskens storlek eller potentiella effekt, resultatet av utvärderingen, allmänhetens behov, tillgången till åtgärder eller deras utvecklingspotential, subsidiaritet, mervärde samt inverkan på andra sektorer. Det är dock nödvändigt att skapa jämvikt mellan de tre målen i programmet och se till att fördelningen av budgetanslagen mellan dessa tre mål blir jämn.
(38) De praktiska åtgärderna har en avgörande betydelse för att programmets mål skall kunna uppnås. De praktiska åtgärdernas betydelse bör därför betonas då programmet genomförs och dess resurser fördelas.
(39) De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter(23).
(40) Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES-avtalet) innehåller bestämmelser om ett utökat samarbete på folkhälsoområdet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och de länder i Europeiska frihandelssammanslutningen som deltar i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (Efta/EES-länderna) å den andra. Åtgärder bör även vidtas för att öppna programmet för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor som fastställs i Europaavtalen, tilläggsprotokollen till dessa och respektive associeringsråds beslut, av Cypern, genom finansiering via tilläggsanslag i enlighet med förfaranden som skall fastställas i samråd med detta land, samt av Malta och Turkiet, genom finansiering via tilläggsanslag i enlighet med bestämmelserna i fördraget.
(41) Ansökarländerna bör aktivt engageras i utvecklingen och genomförandet av programmet, och man bör överväga att fastställa en politisk strategi för hälsoområdet i dessa länder, i synnerhet med tanke på deras särskilda problem.
(42) När nya stater ansluter sig till unionen skall kommissionen rapportera om följderna för programmet av dessa anslutningar.
(43) Samarbete med tredje land och behöriga internationella organisationer på hälsoområdet, t.ex. Världshälsoorganisationen, Europarådet och OECD, bör främjas, inte bara när det gäller att samla in och analysera data (inklusive indikatorer), utan även för sektorsövergripande hälsofrämjande för att säkerställa kostnadseffektivitet, undvika att åtgärder och program överlappar varandra och stärka synergi och samverkan, med speciell hänsyn till särskilda samarbetsåtgärder, t.ex. mellan WHO och kommissionen.
(44) För att öka programmets värde och inverkan bör de vidtagna åtgärderna övervakas och utvärderas med jämna mellanrum, bland annat genom oberoende externa utvärderingar. Det bör vara möjligt att justera eller ändra programmet mot bakgrund av dessa utvärderingar samt den möjliga utvecklingen inom ramen för gemenskapsåtgärder på hälsoområdet och närliggande områden. Europaparlamentet bör informeras om de årliga arbetsplaner som kommissionen kommer att utarbeta.
(45) Programmet för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet bygger på insatser och de åtta programmen inom den tidigare åtgärdsramen, samt på nätverket för epidemiologisk övervakning och kontroll av överförbara sjukdomar i gemenskapen, och följer samtliga mål och åtgärder som upprättas inom ramen för dessa insatser och program i form av en allmän och integrerad hälsostrategi. Besluten om dessa åtta program täcks av det nya programmet och bör därför upphöra att gälla från och med den 31 december 2002.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Inrättande av programmet
1. Genom detta beslut inrättas ett program för gemenskapsåtgärder på folkhälsoområdet, nedan kallat "programmet".
2. Programmet skall genomföras under perioden den 1 januari 2003-31 december 2008.
Artikel 2
Syfte och allmänna mål
1. Programmet skall komplettera den nationella politiken och syfta till att skydda människors hälsa och förbättra folkhälsan.
2. Programmets allmänna mål skall vara följande:
a) Att förbättra informationen och kunskaperna i syfte att främja folkhälsan.
b) Att förbättra möjligheterna att snabbt och samordnat vidta åtgärder för att hantera hälsorisker.
c) Att främja hälsa och förebygga sjukdomar genom att beakta faktorer som påverkar hälsan i samband med all politik och alla åtgärder.
3. Programmet skall därigenom bidra till att
a) säkerställa en hög hälsoskyddsnivå vid utformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder, genom främjande av en integrerad och sektorsövergripande hälsostrategi,
b) motverka ojämlikhet i hälsa,
c) främja samarbetet mellan medlemsstaterna inom de områden som omfattas av artikel 152 i fördraget.
Artikel 3
Gemenskapsåtgärder och gemenskapsinsatser
1. Programmets allmänna mål enligt artikel 2 skall uppnås genom de åtgärder som förtecknas i bilagan.
2. Dessa åtgärder skall genomföras i nära samarbete med medlemsstaterna genom stöd för insatser av tvärgående karaktär, som kan användas för att genomföra alla eller vissa åtgärder och som vid behov kan kombineras. Dessa instanser är följande:
a) Insatser med anknytning till system för övervakning och snabba insatser
i) Insatser i nätverk genom de strukturer som medlemsstaterna har angett och andra insatser av intresse för gemenskapen för att övervaka folkhälsan och tillhandahålla nationella uppgifter och uppgifter på gemenskapsnivå för att stödja programmets mål.
ii) Insatser för att motverka hälsorisker, inklusive allvarliga sjukdomar och hantera oförutsedda händelser, möjliggöra utredningar och samordna motåtgärder.
iii) Utarbetande, inrättande och hantering av lämpliga strukturella ordningar för samordning och integrering av nätverk för hälsoövervakning och snabba insatser vid hälsorisker.
iv) Utarbetande av lämpliga kopplingar mellan de åtgärder som avser system för övervakning och snabba insatser.
b) Insatser med anknytning till hälsofaktorer
Utveckling och genomförande av hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser inom all gemenskapspolitik och i förekommande fall med deltagande av icke-statliga organisationer, innovativa projekt eller pilotprojekt samt nätverk mellan nationella institutioner och verksamheter.
c) Insatser med anknytning till lagstiftning
i) Förberedande arbete på rättsliga gemenskapsinstrument inom folkhälsoområdet.
ii) Utvärdering av gemenskapslagstiftningens effekter på hälsan.
iii) Samordning av gemenskapens och dess medlemsstaters ståndpunkt inom fora i vilka hälsorelaterade frågor diskuteras.
d) Insatser med anknytning till samråd, kunskap och information
i) Framtagande och spridning av information och kunskap om hälsa till behöriga myndigheter i medlemsstaterna, till personer som är yrkesverksamma på hälsoområdet och inom andra sektorer samt vid behov till övriga berörda parter och till allmänheten, inklusive statistik, rapporter, studier, analyser och utlåtanden i frågor av gemensamt intresse för gemenskapen och medlemsstaterna.
ii) Information och samråd om hälsofrågor och hälsorelaterade frågor på gemenskapsnivå, med deltagande av alla berörda parter, som patientorganisationer, yrkesverksamma på hälsoområdet, hälsovårdsansvariga, fackföreningar, arbetsmarknadens parter samt icke-statliga organisationer på folkhälsoområdet.
iii) Utbyte av erfarenheter och information om hälsorelaterade frågor mellan gemenskapen och medlemsstaternas behöriga myndigheter och organ.
iv) Främjande av utbildning och yrkesutbildning inom området folkhälsa med relevans för programmets syften.
v) Inrättande och användning av nätverk för informationsutbyte om bästa metoder med avseende på folkhälsan och effektiviteten i hälsopolitiken.
vi) Inhämtande av vetenskaplig information och råd från vetenskapsmän och experter på hög nivå.
vii) Stöd till och främjande av gemenskapens och medlemsstaternas insatser när det gäller bra metoder och välgrundade riktlinjer för folkhälsan baserade på vetenskapliga fakta.
e) Främjande av samordning på europeisk nivå av icke-statliga organisationer som utarbetar verksamhet som definierats som prioriterad i enlighet med programmet. De kan verka antingen som enskilda organisationer eller i form av flera samordnade sammanslutningar.
Artikel 4
Gemensamma strategier och åtgärder
För att säkerställa en hög skyddsnivå för människors hälsa vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder kan programmets mål genomföras som gemensamma strategier och gemensamma åtgärder genom skapande av anknytningar till relevanta gemenskapsprogram och gemenskapsåtgärder, särskilt inom områdena konsumentskydd, socialt skydd, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, sysselsättning, forskning och teknisk utveckling, den inre marknaden, informationssamhället och informationstekniken, statistik, jordbruk, utbildning, transport, näringsliv och miljö, samt tillsammans med åtgärder som vidtas av Gemensamma forskningscentrumet och de gemenskapsorgan med vilka samarbete skall främjas.
Artikel 5
Genomförande av programmet
1. Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna se till att åtgärderna i programmet genomförs i enlighet med artikel 9 samt på ett samstämmigt och balanserat sätt.
2. För att bidra till genomförandet skall kommissionen, med hjälp av lämpliga strukturella ordningar i nära samarbete med medlemsstaterna, säkerställa samordning och integrering av nätverk för hälsoövervakning och snabba insatser vid hälsorisker.
3. Kommissionen och medlemsstaterna skall inom sina respektive behörighetsområden vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att programmet genomförs effektivt och för att på gemenskapsnivå och medlemsstatsnivå införa mekanismer för att uppnå programmets mål. De skall se till att lämplig information lämnas om sådana åtgärder som får stöd genom programmet och att bredast möjliga deltagande uppnås i sådana åtgärder som skall genomföras genom lokala och regionala myndigheter samt icke-statliga organisationer.
4. Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna sträva efter att uppgifter och information blir jämförbara och att system och nätverk för utbyte av uppgifter och information om hälsa i möjligaste mån är kompatibla och fungerar tillsammans.
5. Vid genomförandet av programmet skall kommissionen tillsammans med medlemsstaterna se till att alla relevanta rättsliga bestämmelser om skydd av personuppgifter följs och, när det är lämpligt, att mekanismer som garanterar sekretess och säkerhet för dessa uppgifter inrättas.
6. Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna säkra övergången mellan åtgärder som genomförs inom ramen för de program för folkhälsa som antagits genom de beslut som avses i artikel 13 och som ingår i prioriteringarna i detta program, och de åtgärder som skall genomföras inom programmets ram.
Artikel 6
Överensstämmelse och komplementaritet
Kommissionen skall se till att det råder överensstämmelse och komplementaritet mellan de åtgärder som skall genomföras inom ramen för programmet och de åtgärder som skall genomföras inom ramen för annan gemenskapspolitik och andra gemenskapsåtgärder, inbegripet den politik som anges i artikel 4. Kommissionen skall bland annat peka på de förslag som är särskilt relevanta för programmets mål och åtgärder, och underrätta den kommitté som avses i artikel 9 om hur hälsoaspekterna beaktas i dessa förslag och om deras förväntade inverkan på hälsan.
Artikel 7
Finansiering
1. Finansieringsramen för programmets genomförande under den period som anges i artikel 1 skall fastställas till 312 miljoner euro.
Kostnader för tekniskt och administrativt stöd med avseende på de strukturella ordningar som avses i artikel 3.2 a iii och insatser i samband med dessa, skall täckas av den totala budgeten för programmet.
2. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen.
Artikel 8
Genomförandeåtgärder
1. De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut skall i följande frågor antas i enlighet med förvaltningsförfarandet i artikel 9.2:
a) Den årliga arbetsplanen för programmets genomförande, där prioriteringar och de åtgärder som skall vidtas fastställs, inklusive fördelning av medel.
b) Regler, kriterier och förfaranden för att välja ut och finansiera åtgärderna i programmet.
c) Regler för genomförandet av de gemensamma strategier och åtgärder som avses i artikel 4.
d) Regler för att utvärdera programmet i enlighet med artikel 12.
e) Regler för utarbetande av strukturella ordningar för samordning av hälsoövervakning och snabba insatser vid hälsorisker.
f) Åtgärder enligt programmet för att överföra, utbyta och sprida information och för snabba insatser vid hälsorisker, utan att det påverkar genomförandeåtgärder som vidtas enligt beslut nr 2119/98/EG.
2. De åtgärder som krävs för att genomföra detta beslut skall i alla övriga frågor antas i enlighet med det rådgivande förfarandet i artikel 9.3.
Artikel 9
Kommitté
1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté.
2. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara två månader.
3. När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.
4. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.
Artikel 10
Deltagande av Efta/EES-länderna, de associerade länderna i Central- och Östeuropa, Cypern, Malta och Turkiet
Programmet skall vara öppet för deltagande av följande länder:
a) Efta/EES-länderna, i enlighet med villkoren i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.
b) De associerade länderna i Central- och Östeuropa, i enlighet med villkoren i Europaavtalen, tilläggsprotokollen till dessa och respektive associeringsråds beslut.
c) Cypern, genom finansiering via tilläggsanslag i enlighet med förfaranden som skall fastställas i samråd med detta land.
d) Malta och Turkiet, genom finansiering via tilläggsanslag i enlighet med bestämmelserna i fördraget.
Artikel 11
Internationellt samarbete
Vid genomförandet av programmet skall samarbete med tredje land och internationella organisationer som är behöriga på folkhälsoområdet, särskilt Världshälsoorganisationen, Europarådet och Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling, eller som kan ha inflytande på folkhälsan, t.ex. Världshandelsorganisationen och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, främjas i enlighet med förfarandet i artikel 9.3. I synnerhet systemet för hälsoinformation och möjligheterna till insatser vid hälsorisker bör när så är nödvändigt och möjligt samordnas med Världshälsoorganisationens insatser.
Artikel 12
Övervakning, utvärdering och spridning av resultat
1. Kommissionen skall i nära samarbete med medlemsstaterna och vid behov med bistånd av experter regelbundet övervaka genomförandet av åtgärderna inom programmet mot bakgrund av målen. Den skall årligen förelägga kommittén en rapport om detta. Kommissionen skall överlämna en kopia av sina viktigaste resultat till Europaparlamentet och rådet.
2. På begäran av kommissionen skall medlemsstaterna överlämna information om programmets genomförande och effekter.
3. Kommissionen skall senast före utgången av programmets fjärde år uppdra åt oberoende kvalificerade experter att utföra en extern utvärdering av genomförandet och resultaten under de tre första åren av programmet. Kommissionen skall också utvärdera den uppnådda effekten på hälsan och hur effektivt resurserna har använts samt överensstämmelsen och komplementariteten med de övriga relevanta program, åtgärder och initiativ som genomförs inom ramen för övrig gemenskapspolitik och övriga gemenskapsinsatser. Kommissionen skall förelägga Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén sina slutsatser och kommentarer om detta. Kommissionen skall också förelägga dessa institutioner och organ en slutrapport om genomförandet av programmet senast före utgången av det år som följer efter det att programmet avslutats.
4. Kommissionen skall offentliggöra resultaten av de vidtagna åtgärderna samt utvärderingsrapporterna.
Artikel 13
Upphävande
Följande beslut upphör härmed att gälla den 31 december 2002:
Beslut nr 645/96/EG, beslut nr 646/96/EG, beslut nr 647/96/EG, beslut nr 102/97/EG, beslut nr 1400/97/EG, beslut nr 372/1999/EG, beslut nr 1295/1999/EG och beslut nr 1296/1999/EG.
Artikel 14
Ikraftträdande
Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
Utfärdat i Bryssel den 23 september 2002.