KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1833/98 av den 25 augusti 1998 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av cyklar med ursprung i Taiwan
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 av den 27 april 1998 (2), särskilt artikel 7 i denna,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
(1) Den 26 november 1997 meddelade kommissionen i ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av cyklar med ursprung i Taiwan och påbörjade en undersökning.
(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingavs i oktober 1997 av Europeiska cykeltillverkarföreningen (European Bicycle Manufacturers'Association, EBMA) för de tillverkares räkning som svarar för en betydande del av gemenskapens tillverkning av cyklar. Klagomålet innehöll tillräcklig bevisning om dumpning av produkten i fråga och om väsentlig skada till följd därav för att det anses vara berättigat att inleda ett förfarande.
(3) Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare och importörer man visste var berörda samt deras intresseorganisationer, företrädarna för Taiwan samt de klagande gemenskapstillverkarna om att ett förfarande hade inletts.
(4) De berörda parterna gavs möjlighet att skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Ett antal exporterande tillverkare i Taiwan samt en del klagande tillverkare, importörer, handlare och konsumentorganisationer i gemenskapen lämnade sina synpunkter skriftligen. Alla berörda parter som så begärde beviljades att bli hörda.
(5) Mot bakgrund av det stora antal gemenskapstillverkare som uttryckligen stödde klagomålet beslutade kommissionen att använda stickprov och sände frågeformulär, som besvarades med detaljerade uppgifter, till ett representativt urval klagande gemenskapstillverkare, såsom framgår av skälen 46-47.
(6) Mot bakgrund av det stora antalet exporterande tillverkare i Taiwan tillämpades stickprov även bland dessa och kommissionen sände frågeformulär, som besvarades med detaljerade uppgifter, till ett representativt urval tillverkare, såsom framgår av skälen 21-25.
(7) Kommissionen skickade också frågeformulär till importörer som man visste var berörda.
(8) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga för att preliminärt fastställa förekomsten av dumpning och skada och genomförde kontrollbesök hos följande företag som valts ut för stickprovet:
a) Gemenskapstillverkare
- Cycleurope International SA, Romilly sur Seine,
- Derby Cycle Werke GmbH, Cloppernberg,
- Kynast AG, Quakenbrück,
- Tunturipyörä OY, Turku,
- Bianchi FIV SPA, Treviglio,
- Batavus BV, Heerenveen,
- Monarch Crescent AB, Varberg,
- BH SA/BIALSA SA, Vitoria,
- Raleigh Industries Ltd, Nottingham.
b) Exporterande tillverkare i Taiwan
- Fritz Jou Manufacturing Co., Ltd, Taichung,
- Giant Manufacturing Co., Ltd, Taichung,
- Merida Industry Co., Ltd, Yuanlin,
- Ming Cycle Industrial Co., Ltd, Taichung,
- Overlord Industries Corp., Tainan.
c) Närstående importörer i gemenskapen
- Giant Europe BV, Lelystad,
- Giant Deutschland GmbH, Düsseldorf,
- Giant Holland BV, Lelystad,
- Merida-Fahrrad-Vertriebs GmbH, Engelskirchen.
(9) Dumpningsundersökningen omfattade tiden från och med den 1 november 1996 till och med den 31 oktober 1997 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av skada omfattade tiden från och med den 1 januari 1994 fram till slutet av undersökningsperioden.
B. TIDIGARE FÖRFARANDEN
(10) Redan i oktober 1991 inleddes en antidumpningsundersökning avseende import av cyklar med ursprung i Taiwan och Kina som ledde till att en slutgiltig antidumpningstull på 30,6 % på import från Kina (4) infördes. Eftersom det konstaterades att dumpningsmarginalen för cyklar med ursprung i Taiwan var minimal, avslutades förfarandet beträffande denna import (5).
(11) I april 1996 inledde kommissionen en undersökning avseende kringgående av antidumpningstullen på import av cyklar med ursprung i Kina, vilken ledde till att rådet i januari 1997 utsträckte den slutgiltiga antidumpningstullen på cyklar från Kina till att omfatta import av vissa cykeldelar från Kina (6).
(12) I februari 1994 hade en annan antidumpningsundersökning inletts avseende import av cyklar med ursprung i Indonesien, Malaysia och Thailand vilken ledde till att slutgiltiga antidumpningstullar på upp till 29,1 % för Indonesien, 39,4 % för Malaysia och 39,2 % för Thailand (7) infördes.
C. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT
1. Produkt som är föremål för undersökning
(13) Detta förfarande och de tidigare ovannämnda förfarandena omfattar alla typer av tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet transportcyklar) utan motor, med eller utan kullager (nedan kallade cyklar). Undersökningen visade att flera hundra cykelmodeller som tillverkades i Taiwan såldes både på den taiwanesiska marknaden och på gemenskapsmarknaden. Deras antal beror på de särskilda egenskaper som tillverkarna kombinerar när cyklarna sätts samman. Trots olika typer av sammansättningar bör det noteras att det konstaterades att samtliga cykelmodeller på de båda marknaderna hade samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och användningsområden.
(14) För denna undersöknings syfte klassificerades de cyklar som definieras ovan i fyra baskategorier, huvudsakligen utifrån deras användningsområde:
A) Mountain bikes (cyklar avsedda för terrängkörning).
B) Trekking-, city- och touringcyklar.
C) Barn- och ungdomscyklar.
D) Andra cyklar (inbegripet racercyklar och andra cyklar).
(15) Det bör noteras att det inte finns några klara skiljelinjer mellan dessa olika kategorier eftersom de överlappar varandra. Ibland kan en cykeltyp klassas i två eller flera kategorier. I andra fall kan klassificeringen av en cykel ändras från en kategori till en annan genom att en eller flera egenskaper läggs till. Dessutom brukar konsumenterna använda en cykel som är klassad i en viss kategori på många olika sätt. De olika kategorierna ansågs därför utgöra en enda produkt för denna undersöknings syfte.
2. Likadan produkt
(16) På grund av det stora antalet modeller är det sällan man kan hitta identiska modeller för att jämföra de cyklar som tillverkas i Taiwan och exporteras till gemenskapen med de som tillverkas och säljs i Taiwan och de som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden. Även om dessa cyklar sällan är identiska har de samma grundläggande tekniska och fysiska egenskaper. Under alla omständigheter visade undersökningen att eventuella skillnader i den berörda produkten inte kan leda till slutsatsen att den produkt som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden eller den produkt som tillverkas av de exporterande tillverkarna och som säljs på deras inhemska marknad inte kan betraktas som en likadan produkt som den berörda produkten.
(17) De taiwanesiska exporterande tillverkarnas synpunkter i frågan om huruvida deras export till gemenskapen liknade de cyklar som tillverkades och såldes av gemenskapsindustrin var ganska motsägelsefulla.
Vissa hävdade att de cyklar som de exporterade till gemenskapen var av sämre kvalitet än de som tillverkades av gemenskapsindustrin.
Undersökningen bekräftade att vissa cyklar som importeras från Taiwan inte håller så hög kvalitet, men den avslöjade också att även vissa gemenskapstillverkare tillverkar och säljer denna typ av cyklar.
(18) Andra exporterande tillverkare i Taiwan hävdade däremot att på grund av deras avancerade tillverkningsteknologi var deras cyklar inte utbytbara och därför inte jämförbara med de som tillverkades i gemenskapen. Som exempel nämndes att cyklar med aluminiumram praktiskt taget aldrig tillverkades av gemenskapstillverkare, eftersom aluminium betraktades som ett högteknologiskt material. De hävdade därför att deras produkt inte var likadan som den som tillverkades av gemenskapsindustrin.
Undersökningen visade att gemenskapstillverkarna faktiskt tillverkar cyklar med aluminiumram även om cyklar med aluminiumram de senaste fem åren huvudsakligen har importerats från asiatiska länder såsom Kina, eftersom importpriserna på dessa ramar är lägre än den motsvarande tillverkningskostnaden i gemenskapen. Trots detta tillverkas cyklar med aluminiumram av gemenskapsindustrin.
(19) På grundval av dessa uppgifter och i avsaknad på bevis för att taiwanesiska cyklar inte skulle vara utbytbara mot och jämförbara med dem som tillverkas i gemenskapen anser kommissionen att ovanstående påståenden är ogrundade. Därför dras slutsatsen att cyklar som tillverkas i Taiwan och säljs på den inhemska marknaden och cyklar som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden är likadana, i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen), som de cyklar som exporteras till gemenskapen från Taiwan.
D. STICKPROV BLAND EXPORTERANDE TILLVERKARE I TAIWAN
1. Allmänt
(20) Mot bakgrund av det stora antalet exporterande tillverkare i Taiwan beslutade kommissionen att tillämpa stickprov i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.
För att kommissionen skulle kunna göra ett urval för stickprovet uppmanades de exporterande tillverkarna i enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen att inom tre veckor efter det att undersökningen inletts skriftligen ge sig till känna och lämna grundläggande uppgifter om sin export och inhemska försäljning, de produktionssteg de svarade för samt alla i cykelbranschen närstående företags namn och verksamhet. I samband med detta kontaktade kommissionen även myndigheterna i Taiwan.
2. Förhandsurval för stickprov
(21) 37 företag i Taiwan gav sig till känna och lämnade de begärda uppgifterna inom den fastställda tidsperioden. Bara 31 av dem var dock exporterande tillverkare medan övriga var handlare. Dessa företag, som under undersökningsperioden hade exporterat egentillverkade cyklar till gemenskapen och som uttryckt sin önskan att delta i stickprovet, ansågs vara samarbetsvilliga och beaktades vid urvalet av stickprovet. Dessa företag svarade för cirka 85 % av den sammanlagda importen från Taiwan till gemenskapen.
(22) De samarbetsvilliga företag som inte fanns kvar i det slutliga stickprovet underrättades om att en eventuell antidumpningstull på deras export skulle beräknas enligt artikel 9.6 i grundförordningen.
(23) De företag som inte gav sig till känna inom den fastställda tidsperioden ansågs inte samarbetsvilliga.
3. Urvalet av stickprovet
(24) Urvalet av stickprovet gjordes i samförstånd med de exporterande tillverkarna och deras berörda intresseorganisationer. De taiwanesiska myndigheterna hölls underrättade. De fem företag som ingick i stickprovet och som samarbetade till fullo under undersökningen tilldelades en egen dumpningsmarginal och en individuell tullsats.
(25) Kommissionen valde också ut ett reservföretag som, trots att det måste svara på frågeformuläret, bara skulle undersökas i det fall företag i det huvudsakliga stickprovet senare skulle vägra att samarbeta. Detta företag underrättades också om att en eventuell antidumpningstull på dess export skulle beräknas enligt artikel 9.6 i grundförordningen såvida det inte valdes ut för att ersätta ett företag i det ursprungliga stickprovet. I så fall skulle det få en egen dumpningsmarginal och en individuell tullsats.
4. Individuell undersökning av företag som inte ingick i stickprovet
(26) Kommissionen fick begäran om individuell undersökning från två företag som inte ingick i stickprovet. Ingen av ansökningarna åtföljdes dock av svar på frågeformuläret inom den tidsfrist som fastställts i detta syfte, så som krävs enligt artikel 17.3 i grundförordningen. Därför kunde ansökningarna inte godtas och företagen i fråga underrättades om detta.
E. DUMPNING
1. Normalvärde
a) Global representativitet
(27) I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först huruvida den totala inhemska försäljningen av cyklar för var och en av de exporterande tillverkarna var representativ, dvs. huruvida den sammanlagda volymen av denna var större än eller lika med 5 % av den sammanlagda volymen av motsvarande exportförsäljning till gemenskapen.
Denna bedömning visade att tre exporterande tillverkare hade representativ inhemsk försäljning av cyklar under undersökningsperioden. Två exporterande tillverkare hade viss inhemsk försäljning som var mindre än 5 % av den motsvarande exportförsäljningen till gemenskapen. För dessa två exporterande tillverkare konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
b) Jämförbarhet mellan produkttyper
(28) Liksom i tidigare antidumpningsförfaranden beträffande cyklar konstaterade kommissionen att jämförelsen mellan inhemska cykelmodeller och exportmodeller var oerhört svår på grund av de många möjligheterna att kombinera olika egenskaper. Under dessa omständigheter och för att undvika många anpassningar, som i de flesta fall skulle få baseras på uppskattningar, beslutades preliminärt att normalvärdet för de tre exporterande tillverkarna med representativ inhemsk försäljning skulle fastställas på grundval av konstruerade värden i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. Användningen av ett konstruerat värde grundat på tillverkningskostnaderna för de exporterade modellerna innebär att alla ovannämnda egenskapskombinationer beaktas.
c) Normalvärde grundat på det konstruerade värdet
(29) Det konstruerade normalvärdet beräknades för var och en av de exporterande tillverkarna på grundval av tillverkningskostnaderna för exportmodellerna jämte ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinst.
(30) Kommissionen undersökte sedan huruvida den inhemska försäljningen för var och en av de tre exporterande tillverkarna med representativ inhemsk försäljning kunde betraktas som normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen.
Det konstaterades att 20-90 % av de tre berörda exporterande tillverkarnas försäljning på den inhemska marknaden under undersökningsperioden skedde med förlust, dvs. till priser under tillverkningskostnader med tillägg för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader. Därför ansåg man att endast de tre exporterande tillverkarnas respektive vägda genomsnittliga vinst på den inhemska försäljning som var lönsam skulle användas vid fastställandet av det konstruerade normalvärdet.
(31) Beträffande de tre exporterande tillverkarna med representativ inhemsk försäljning motsvarade beloppen för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst de belopp som dessa företag faktiskt ådragit sig respektive inbringat. För de två exporterande tillverkarna utan representativ inhemsk försäljning användes i enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen det vägda genomsnittet av de faktiska belopp för försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst som fastställdes för de tre exporterande tillverkarna med representativ inhemsk försäljning.
2. Exportpris
(32) De för stickprovet utvalda exporterande tillverkarnas cykelförsäljning på gemenskapsmarknaden skedde i allmänhet till oberoende köpare. Exportpriset fastställdes därför på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.
(33) Två exporterande tillverkare sålde betydande mängder cyklar på gemenskapsmarknaden genom närstående importörer i olika medlemsstater. För denna försäljning konstruerades exportpriset på grundval av det pris till vilket de importerade produkterna första gången såldes vidare till en oberoende köpare, i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen. När exportpriset konstruerades tog kommissionen i beaktande alla de kostnader, inbegripet tullar och skatter, som uppkommit mellan importen och återförsäljningen till den första oberoende köparen samt den vinst som normalt tillkommer, i syfte att fastställa ett tillförlitligt exportpris vid gemenskapens gräns. De vinster som användes fastställdes på grundval av den information som lämnades av samarbetsvilliga icke-närstående importörer.
3. Jämförelse
(34) I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen togs det, där det var tillämpligt och berättigat, hänsyn i form av justeringar till olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet för att sörja för en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset.
Justeringar gjordes för olikheter i rabatter, transport, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, frakt och försäkringar vid sjötransport, kredit, kostnader efter försäljningen, provisioner och, såsom beskrivs nedan, för olikheter i handelsled.
(35) Fyra exporterande tillverkare begärde en justering av normalvärdet för olika handelsled, inbegripet olikheter som kan uppstå vid OEM-försäljning (Original Equipment Manufacturer).
Undersökningen visade att de exporterande tillverkarna förväxlade exportförsäljning till OEM-köpare med försäljning av icke-märkesvaror till distributörer och att den begärda justeringen avsåg försäljning av icke-märkesvaror i förhållande till märkesvaror istället för OEM-försäljning i förhållande till försäljning via andra kanaler.
(36) Kommissionen undersökte först om en sådan justering kunde beviljas i enlighet med artikel 2.10 d i i grundförordningen. Bara två av de exporterande tillverkarna som begärde sådan justering hade representativ inhemsk försäljning.
Ett företag med representativ inhemsk försäljning som begärde justering för handelsled hade inhemsk försäljning av märkesprodukter till distributörer och detaljhandlare och export av märkesvaror och icke-märkesvaror till distributörer. Företaget grundade sin begäran på en allmän prisskillnad mellan inhemsk försäljning till distributörer och till detaljhandlare. Företaget kunde dock inte visa att det förelåg någon klar och tydlig olikhet mellan säljarens funktioner och priser i de olika handelsleden på företagets hemmamarknad i enlighet med artikel 2.10 d i i grundförordningen. Därför ansågs den begärda justeringen för olikheter i handelsleden inte berättigad, eftersom den grundades på det faktum att exportförsäljningen skedde till distributörer, medan den inhemska försäljningen skedde både till distributörer och grossister utan att det förelåg någon klar och tydlig olikhet mellan funktioner och priser.
(37) Det andra företaget med representativ inhemsk försäljning hävdade att de relevanta handelsleden saknades på den inhemska marknaden.
Detta företag hade bara sålt märkesvaror på den inhemska marknaden, huvudsakligen till grossister, och hade exporterat märkesvaror och icke-märkesvaror till distributörer. Företaget beräknade de påstådda olikheterna i handelsled och begärde en justering motsvarande de kostnader som uppstått på den inhemska marknaden för reklam, marknadsföring, lagerhållning och löner till försäljnings- och marknadsföringspersonal. Det bör noteras att de justeringar som begärts på grundval av ovannämnda kostnader i sig inte räcker för att hävda att det finns olikheter i funktioner avseende handelsleden i fråga. Därför kunde inga justeringar göras på denna grundval.
(38) Undersökningen visade dock att en exporterande tillverkare som inte hade begärt någon justering för handelsled sålde bara icke-märkesvaror till både distributörer på den inhemska marknaden och distributörer på exportmarknaden. Förekomsten av samma handelsled på den inhemska marknaden för icke-märkesvaror som på exportmarknaden gjorde att kommissionen kunde beräkna en justering för handelsled i enlighet med artikel 2.10 d i i grundförordningen. Beloppet för justeringen grundades på skillnaden mellan bruttomarginalen för det företag som hade inhemsk försäljning av icke-märkesvaror till distributörer och bruttomarginalerna för andra företag som hade representativ inhemsk försäljning av märkesvaror. För företag utan representativ inhemsk försäljning grundades beloppet för justeringen på den genomsnittliga justering som beviljats företag med representativ inhemsk försäljning. Detta berodde på att det var försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt vinst för de företag som hade representativ inhemsk försäljning som användes för att konstruera normalvärdet för de företag som inte hade någon representativ inhemsk försäljning.
4. Dumpningsmarginaler
a) Metod
(39) Det vägda genomsnittliga konstruerade normalvärdet för varje modell, fastställs enligt punkt 29-31 ovan, jämfördes på grundval av ett pris fritt fabrik med det vägda genomsnittliga exportpriset för varje modell, fastställt enligt skälen 32 och 33 ovan.
b) Dumpingsmarginaler för företag i stickprovet
(40) Jämförelsen, som beskrivs i skälen 34-39 ovan, visade att det förekom dumpning avseende samtliga företag som samarbetade till fullo i undersökningen. Eftersom de sålunda fastställda dumpningsmarginalerna varierar, har kommissionen beräknat en vägd genomsnittlig dumpningsmarginal för var och en av de exporterande tillverkarna. De preliminära dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av importpriset cif gemenskapens gräns före tull, är följande:
Plats för tabell
c) Dumpningsmarginal för samarbetsvilliga företag som inte ingår i stickprovet
(41) De samarbetsvilliga företag som inte valts ut till stickprovet (se skälen 22, 25 och 26 ovan) gavs den genomsnittliga dumpningsmarginalen för företagen i stickprovet, vägd på grundval av deras exportvolym till gemenskapen. Uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns före tull uppgår denna preliminära dumpningsmarginal till 5,4 %.
d) Dumpningsmarginal för icke samarbetsvilliga företag
(42) För icke samarbetsvilliga företag fastställdes en dumpningsmarginal på grundval av tillgängliga uppgifter, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen. Eftersom samarbetsnivån var hög (se skäl 21 ovan) ansågs det lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för icke samarbetsvilliga företag till samma nivå som den högsta dumpningsmarginal som fastställts för ett företag i stickprovet. Det skulle nämligen vara att belöna bristande samarbete och uppmuntra till kringgående om dumpningsmarginalen för icke samarbetsvilliga exporterande tillverkare antogs vara lägre än den som konstaterats för en samarbetsvillig exporterande tillverkare.
Denna preliminära dumpningsmarginal uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns före tull, uppgår till 18,2 %.
F. GEMENSKAPSINDUSTRIN
1. Representativitet
(43) Före indelandet av undersökningen och i syfte att bekräfta nödvändigt stöd för klagomålet, anmodade kommissionen alla kända tillverkare i gemenskapen att lämna grundläggande uppgifter om sin tillverkningsvolym och att klargöra sin ståndpunkt beträffande det ingivna klagomålet. Gemenskapstillverkare som står för cirka 60 % av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen stödde uttryckligen detta klagomål.
(44) I enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen undersökte kommissionen huruvida de tillverkare som stödde klagomålet och som själva importerade vissa av de påstått dumpade cyklarna från Taiwan skulle uteslutas ur definitionen av gemenskapsindustrin eller inte.
Det konstaterades att denna import var relativt begränsad i förhållande till den sammanlagda gemenskapstillverkning som tillverkarna i fråga svarade för och det ansågs därför att de hade sina huvudsakliga intressen i gemenskapen. Det fastställdes att de berörda tillverkarnas begränsade import var en defensiv reaktion mot lågprisimport från Taiwan och inte berodde på att dessa tillverkare inte kunde tillverka de importerade cykeltyperna. På denna grundval beslutades att dessa tillverkare inte skulle uteslutas ur definitionen av gemenskapsindustrin. Uppgifter om denna import beaktades inte vid fastställandet av skadevållande faktorer avseende gemenskapsindustrin.
(45) Följaktligen utgör de gemenskapstillverkare som stöder klagomålet gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen, eftersom deras sammanlagda tillverkning utgör en betydande del av den sammanlagda gemenskapstillverkningen (nedan kallad gemenskapsindustrin).
2. Stickprov och urvalet av stickprovet
(46) Mot bakgrund av det stora antal gemenskapstillverkare som uttryckligen stöder klagomålet begränsades undersökningen av situationen i gemenskapsindustrin genom tillämpning av stickprovsurval till ett rimligt antal företag i denna industri. I enlighet med bestämmelserna i artikel 17 i grundförordningen gjorde kommissionen ett urval av gemenskapstillverkare (nedan kallat stickprovet) vilket omfattade ett representativt urval av olika stora företag, olika grad av tillverkningsintegration och olika produktsortiment samt en stor tillverkningsvolym. För urvalet beaktades också betydelsen av importen av taiwanesiska cyklar i de olika medlemsstaterna i syfte att täcka en så stor del som möjligt av hela gemenskapens territorium.
Detta stickprov, som valts ut från en betydligt större grupp av klagande företag, anses därför vara representativt för gemenskapsindustrin.
(47) Frågeformulär skickades till tolv gemenskapstillverkare av vilka tio ursprungligen skulle ha ingått i stickprovet och två varit reserver.
På grund av den besvärliga situationen i gemenskapens cykelindustri måste en av tillverkarna lägga ned sin verksamhet och en annan, som var nära konkurs, måste omstrukturera sin verksamhet helt i januari 1997 och de kunde därför inte besvara kommissionens frågeformulär. En relativt liten tillverkare som också höll på med en intern omstrukturering hade inte tillräckligt med personal för att kunna samarbeta med kommissionen.
Eftersom de återstående nio företagen, inbegripet dem som ursprungligen valts ut som reserver, fortfarande betraktades som ett representativt stickprov för gemenskapsindustrin (cirka 40 % av dess sammanlagda tillverkning i åtta medlemsstater) ansågs det inte nödvändigt att ta med fler företag i stickprovet.
G. SKADA
(48) Den vållade skadan för gemenskapsindustrin har fastställts på grundval av två kategorier av uppgifter.
Den första kategorin av uppgifter avser globala skadeindikatorer såsom konsumtion, import och gemenskapsindustrins försäljning, marknadsandel, tillverkning, kapacitet, kapacitetsutnyttjande och sysselsättning. Dessa uppgifter samlades in från medlemsstaterna, nationella branschföreningar på området och de klagande gemenskapstillverkarna samt från gemenskapens olika databaser (Comext och Eurostat). Beträffande uppgifter från de klagande företagen dubbelkontrollerades de i görligaste mån mot uppgifter hos de nationella branschföreningarna och av medlemsstaterna.
Den andra uppgiftskategorin avser vissa resultatrelaterade skadeindikatorer, såsom lönsamhet, priser och prisutveckling, prisunderskridande och målprisunderskridande. Dessa uppgifter samlades in hos enskilda gemenskapstillverkare som ingår i stickprovet.
1. Konsumtion i gemenskapen
(49) För denna undersökning fastställdes den sammanlagda konsumtionen i gemenskapen på grundval av de klagande och icke-klagande gemenskapstillverkarnas och cykelsammansättningsföretagens sammanlagda försäljning på gemenskapsmarknaden och den sammanlagda cykelimporten till gemenskapen.
Från och med 1994 till och med undersökningsperioden sjönk konsumtionen i gemenskapen med 16 % i volym och med 11 % i värde.
2. Import av dumpade cyklar från Taiwan
a) Den taiwanesiska importens volym, värde och relativa marknadsandel
(50) Enligt tillgänglig statistik ökade importvolymen av cyklar med ursprung i Taiwan mellan 1994 och undersökningsperioden med 25 % och dess värde ökade med 1 %. Detta tyder på en negativ utveckling av det genomsnittliga importpriset. Den största volymmässiga ökningen inträffade 1996 (+286 000 enheter) och under undersökningsperioden (+261 000 enheter). Ökningen av den taiwanesiska importen täcker helt den lilla konsumtionsökningen mellan 1996 och undersökningsperioden samt minskningen av importen från Kina (-63 000 enheter) till följd av införandet av antidumpingsåtgärder i slutet av 1993 och av importen från Malaysia, Indonesien och Thailand (-496 000 enheter) efter införandet av åtgärder i slutet av 1995.
(51) Analysen av de uppgifter som samlades in hos de taiwanesiska exportörerna visade att 60 % av importen utgörs av mountain bikes (kategori A), 13 % av trekking-, city- och touringcyklar (kategori B), 23 % av barn- och ungdomscyklar (kategori C) och 4 % av andra typer av cyklar (kategori D).
(52) Under hela undersökningsperioden ökade marknadsandelen med 50 % i volym och med 14 % i värde, dvs. från 11,7 % till 17,5 % respektive från 10,8 % till 12,3 %. Utvecklingen av importen från Taiwan visar att importens marknadsandel i volym är knuten till minskningen av de nedan angivna genomsnittspriserna. När importpriserna sjönk med 8 % 1995 ökade nämligen marknadsandelen för importen i volym med 6 %. 1996, när importpriserna sjönk med 9 % jämfört med 1995, ökade marknadsandelen med 30 %. Under undersökningsperioden, när importpriserna sjönk med ytterligare 2 % jämfört med 1996, ökade marknadsandelen för importen med 14 %.
b) Genomsnittligt importpris på cyklar från Taiwan
(53) Tillgänglig statistik från Eurostat visar att det genomsnittliga importpriset på all import från Taiwan från och med 1994 till och med undersökningsperioden sjönk kraftigt med 19 % i slutet av undersökningsperioden. Denna minskning av importpriset bekräftades av den detaljerade analysen av försäljningspriserna under denna period för de taiwanesiska företag som ingår i stickprovet.
På grundval av svaren på kommissionens frågeformulär från de taiwanesiska exporterade tillverkare som ingår i stickprovet kan konstateras att det genomsnittliga försäljningspriset på cyklar som sålts till oberoende köpare från och med 1995 till och med undersökningsperioden sjönk med 13 %, vilket bekräftar den negativa utvecklingen av importpriserna under hela undersökningsperioden.
c) Prisunderskridande
(54) Undersökningen visade att försäljningen av de taiwanesiska cyklarna på gemenskapsmarknaden skedde
- antingen direkt till icke-närstående köpare (distributörer, grossister, varuhus etc.) eller
- indirekt via närstående försäljningsföretag som sedan sålde vidare till samma typ av köpare, inbegripet detaljhandlare.
Försäljningen bestod av både märkesprodukter och icke-märkesprodukter. I det senare fallet fick cyklar tillverkade i Taiwan amerikanska eller europeiska märkesnamn.
Undersökningen visade att även de gemenskapstillverkare som omfattas av stickprovet har samma typ av försäljning eller försäljning till samma typ av kunder, nämligen distributörer, grossister, varuhus och detaljhandlare.
(55) Vad beträffar själva den undersökta produkten begärdes närmare specifikationer i de frågeformulär som sändes både till de gemenskapstillverkare och de taiwanesiska exportörer som ingick i stickprovet. På grundval av dessa uppgifter kunde kommissionen identifiera liknande eller jämförbara modeller som tillverkades och såldes på gemenskapsmarknaden både av gemenskapstillverkare och taiwanesiska tillverkare och kunde därför göra prisjämförelsen modell för modell.
De uppgifter som samlades in under undersökningen bekräftade att när en cykels huvudsakliga egenskaper/beskaffenhet liknar andra cyklars eller är av jämförbar kvalitet är de eventuella skillnader i andra mindre väsentliga avseenden inte så stora att de på ett väsentligt sätt särskiljer en cykel från en annan. De viktigaste delarna anses vara ramen och framgaffeln, växelsystemet, inbegripet främre och bakre växelförare, frihjulet och antalet drev samt bromssystemet.
(56) På denna grundval kunde cirka 100 olika modeller motsvarande cirka 600 000 sålda enheter på gemenskapsmarknaden, vilket motsvarar över 60 % av den försäljning som gjordes av de taiwanesiska exportörer som ingick i stickprovet, direkt kunna jämföras med gemenskapstillverkade cyklar. För att kunna uppskatta eventuellt prisunderskridande jämfördes priserna på jämförbara cyklar under liknande försäljningsvillkor. Alla olikheter i försäljningsvillkor eller handelsled som direkt påverkade prisjämförelsen beaktades och taiwanesiska exportörers försäljningspriser justerades vid behov på grundval av tillgängliga bevis.
(57) Prisjämförelsen visade att prisunderskridandemarginalerna, uttryckta i procent av den berörda gemenskapindustrins försäljningspris under undersökningsperioden, varierade mellan 11,6 % till 28,7 % mellan de taiwanesiska exportörer som ingick i stickprovet och fastställdes till 15 % i genomsnitt.
3. Gemenskapsindustrins situation
a) Tillverkning
(58) Mellan 1994 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins tillverkning med 20%. Detta dåliga resultat visar att denna industri hade problem under den undersökta perioden. Undersökningen visade att den minskade tillverkningen berodde på flera konkurser och nedläggningar av företag i gemenskapen på grund av den fortsatt dåliga situationen på marknaden. För att överleva lade flera gemenskapstillverkare om sin tillverkning från en fullständig tillverkningscykel till sammansättning, helt eller delvis, av cykeln och importerade de huvudsakliga cykeldelarna (ram, framgaffel, styre etc.) från länder som Taiwan, Kina och Indien.
(59) Analysen av tillverkningsstatistiken visade att tillverkningen 1994 av cyklar i kategori A, dvs. mountain bikes, var det största tillverkningssegmentet och svarade för 45,8 % av den sammanlagda gemenskapstillverkningen. Under undersökningsperioden skedde en förändring. Tillverkningen av cyklar i kategori B (trekking-, city- och touringcyklar) ökade och blev gemenskapsindustrins största tillverkningssegment. Mellan 1994 och undersökningsperioden berörde den minskade tillverkningen särskilt kategori A, som minskade med över 1,5 miljoner enheter. Även tillverkningen av barn- och ungdomscyklar minskade, men dess andel av produktsortimentet ändrades inte särskilt mycket.
b) Gemenskapsindustrins kapacitet och kapacitetsutnyttjande
(60) Beträffande tillverkningen kan cykeltillverkningen i Europa betraktas som en säsongsverksamhet. I princip pågår säsongen varje år i de flesta medlemsstaterna mellan mars och september. Nästa säsongs cykelkollektion presenteras för branschen (inköpare, agenter, detaljhandlare etc.) i september. Detta innebär en mycket intensiv tillverkning under vissa månader under året (januari till mars) med toppar för kapacitetsutnyttjandet på cirka 85 %, medan kapacitetsutnyttjandet andra månader (juni, juli och december) understiger 40 %.Även om arbetsskiften förlängs och tillfällig personal kan anställas krävs det en hög kapacitet hos gemenskapstillverkarna för att kunna möta efterfrågan under de månader när denna är som högst. Detta förklarar i viss mån varför det genomsnittliga kapacitetsutnyttjandet är ganska lågt.
(61) Av samma orsaker som de som förklarar den minskade tillverkningen och på grund av vissa gemenskapstillverkares omstruktureringar, minskade gemenskapsindustrins kapacitet kraftigt med 18 % mellan 1994 och undersökningsperioden.
(62) Det finns för närvarande tre stora grupper på gemenskapsmarknaden som innehar en marknadsandel på cirka 28 % av hela gemenskapens marknad (8). Tvärtemot vissa taiwanesiska exportörers och vissa importörers påståenden utgör detta dock inte någon risk för att en monopolistisk situation skall uppstå på gemenskapsmarknaden. Det finns nämligen ett stort antal oberoende tillverkare.
(63) Trots kapacitetsminskningen på 18 % uppgick kapacitetsutnyttjandegraden till 58 % 1994 och minskade med 3 % under hela den undersökta perioden, vilket visar en minskad aktivitetsnivå i gemenskapsindustrin. Mot bakgrund av cykelindustrins nuvarande situation i Europa anses en utnyttjandegrad på cirka 70 % vara nödvändig för att denna typ av industri skall kunna bli kostnadseffektiv och lönsam.
c) Lager
(64) År 1994 motsvarade lagren mellan sex och nio veckors leveranser medan de bara motsvarade mellan fyra och sju veckors leveranser under undersökningsperioden. Flera faktorer kan förklara denna utveckling, t.ex. vissa gemenskapstillverkares omläggning av tillverkningsverksamheten och behovet av att ändra marknadsstrategi för att täcka marknadens behov samtidigt som tillverkningsriskerna begränsas. Det faktum att cykelbranschen är en säsongsindustri i gemenskapen innebär å andra sidan att en viss lagernivå alltid måste hållas för att möta förväntad eller oväntad efterfrågan på marknaden. Undersökningen har visat att lagerbehovet har ändrats under de senaste åren. Cykelmarknaden har blivit mer modekänslig och köparna beställer inte så stora kvantiteter i förväg. Detta förklarar huvudsakligen varför lagren har kunnat minska.
d) Försäljning på gemenskapsmarknaden
(65) Mellan 1994 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym till icke-närstående köpare på gemenskapsmarknaden med 22 % (cirka 1,4 miljoner enheter). Liksom för tillverkningen drabbade minskningen kategori A (mountain bikes) och C (barn- och ungdomscyklar). Försäljningen av mountain bikes till oberoende köpare minskade från 3,5 miljoner enheter 1994 till 2,1 miljoner under undersökningsperioden. År 1994 såldes 1,9 miljoner barn- och ungdomscyklar jämfört med bara 1,5 miljoner under undersökningsperioden.
(66) Försäljningsvärdet minskade med 14 %, vilket är mindre än minskningen av försäljningsvolymen och visar att de genomsnittliga försäljningspriserna utvecklades positivt. Mellan 1996 och undersökningsperioden minskade dock både volymen och värdet av försäljningen med 2 %.
e) Genomsnittliga försäljningspriser och prisutveckling
(67) Mellan 1994 och undersökningsperioden utvecklades försäljningspriserna positivt. Ökningen av de genomsnittliga försäljningspriserna avspeglar också en ändring i produktsortimentet (se skäl 60 ovan). För att möta den hårda konkurrensen från den dumpade importen från Taiwan, särskilt i lågpris- och mellanprisklasserna på marknaden för mountain bikes, koncentrerade gemenskapsindustrin sig på produkter av högre kvalitet och på vissa kategorier av cyklar.
(68) De prisanalyser som genomförts i vissa medlemsstater separat för varje kategori av cyklar har visat att utvecklingen av försäljningspriserna inte var lika gynnsam i medlemsstater såsom Förenade kungariket, Frankrike och Tyskland, där den största delen av importen kom från Taiwan.
(69) Prisutvecklingen kategori för kategori för liknande modeller har dessutom visat att genomsnittspriserna minskade med mellan 5 % och 15 % i kategori A beroende på vilken medlemsstat det rörde sig om, medan prisutvecklingen var mer gynnsam för de kategorier där importen från Taiwan var mer begränsad (kategorierna B och D).
f) Lönsamhet
(70) Den genomsnittliga försäljningsvinsten för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet var negativ mellan 1995 och undersökningsperioden. Från ett svagt positivt resultat 1994 blev lönsamheten negativ, trots dessa gemenskapstillverkares strävan att omstrukturera och minska kostnaderna. Därför minskades tillverkningskapaciteten och personal fick friställas. Undersökningen visade att trots att de genomsnittliga försäljningspriserna ökade minskade försäljningsvolymen kraftigt (-22 %) mellan 1994 och undersökningsperioden.
g) Marknadsandel
(71) Utvecklingen av marknadsandelen visar att gemenskapsindustrin fortsatt tappade marknadsandelar, särskilt till förmån för import från Taiwan. Mellan 1994 och undersökningsperioden tappade gemenskapsindustrin 7 % av marknaden i volym och 4 % av marknaden i värde. Volymmässigt motsvarar denna minskade marknadsandel en minskad försäljning med över 450 000 enheter. År 1995 ökade marknadsandelen med 4 % men fortsatte sedan att minska till slutet av undersökningsperioden. Värdemässigt följde utvecklingen av marknadsandelen samma mönster som den volymmässiga utvecklingen.
h) Investeringar
(72) Direktinvesteringar gjordes huvudsakligen i maskiner i syfte att öka effektiviteten och automatiken i tillverkningsprocessen. Undersökningen visade att investeringarna i cykelindustrin var mycket begränsade (cirka 2 % av den nettomsättning som avsåg icke-närstående köpare i gemenskapen). Konsumtionen minskade och gemenskapstillverkarnas faktiska kapacitet var i sig själv stark nog att täcka mer än väl 80 % av den totala konsumtionen i gemenskapen under undersökningsperioden. Så som marknadssituationen ser ut finns det därför inget behov av att investera i syfte att öka tillverkningskapaciteten.
i) Sysselsättning
(73) Antalet anställda minskade med 15 %. Över 2 400 personer friställdes under hela undersökningsperioden.
4. Slutsats om skada
(74) Införandet av antidumpningstullar på den dumpade importen av cyklar med ursprung i Kina, Malaysia, Thailand och Indonesien ledde till kraftig minskning av denna dumpade import till gemenskapen och återupprättade konkurrensmässiga handelsvillkor på marknaden. Detta borde ha lett till förbättring av situationen för gemenskapsindustrin mellan 1994 och 1996.
(75) Trots dessa positiva effekter på gemenskapsmarknaden skedde det en försämring mellan 1994 och undersökningsperioden vad gäller de huvudsakliga skadeindikatorerna avseende gemenskapsindustrin, nämligen tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande, försäljning volymmässigt och värdemässigt, marknadsandel, lönsamhet, sysselsättning och investeringar.
Tillverkningen minskade med 20 % och kapacitetsutnyttjandet med 3 % trots minskad tillverkningskapacitet (- 18 %). Försäljningsvolymen minskade med 22 % och försäljningsvärdet med 14 %. Under denna tidsperiod förlorades 4 % av marknaden om man ser till värde och 7 % om man ser till volym. Lönsamheten fortsatte att vara negativ trots omstruktureringsåtgärder, investeringarna minskade med 11 % och sysselsättningen sjönk med 15 %.
(76) Analysen avseende den undersökta perioden visade att trots positiv utveckling av konsumtionen mellan 1996 och undersökningsperioden och införande av antidumpningstullar på import från Malaysia, Indonesien och Thailand, minskade gemenskapsindustrins tillverkning med 3 % och försäljningsvolymen med 2 %. Dessa ytterligare förlorade marknadsandelar både uttryckt i volym (- 3 %) och i värde (- 2 %) hindrade varje förbättring av situationen i denna industri. Lönsamheten förblev negativ och de ekonomiska förlusterna lades till de som redan gjorts tidigare.
(77) Mot bakgrund av att de ovan nämnda skadeindikatorerna utvecklats negativt under hela undersökningsperioden anses denna industri har vållats väsentlig skada i enlighet med artikel 3 i grundförordningen.
H. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(78) För att kunna dra sina slutsatser om orsaken till den skada som gemenskapsindustrin vållats undersökte kommissionen andra kända faktorers påverkan och deras konsekvenser för situationen i denna industri. Genom en sådan analys garanteras att eventuell skada som orsakats av dessa senare faktorer inte tillskrivs den dumpade importen.
Andra kända faktorer såsom utveckling av konsumtionen, annan cykelimport till gemenskapen, konkurrens från andra gemenskapstillverkare på marknaden och gemenskapsindustrins exportresultat analyseras nedan.
2. Dumpad import från Taiwan
(79) Tillgänglig information visade att importen av taiwanesiska cyklar till gemenskapen under hela perioden var mycket hög. År 1994 importerades över 2 miljoner enheter, över 39 % av den sammanlagda importen, från Taiwan. I slutet av undersökningsperioden, sedan importen från andra länder kraftigt minskat blev Taiwan den störste exportören och täckte 55 % av all import till gemenskapen. Mellan 1994 och till slutet av undersökningsperioden ökade importen av cyklar från Taiwan med 25 % volymmässigt och 1 % värdemässigt. De genomsnittliga försäljningspriserna på taiwanesiska cyklar på gemenskapsmarknaden minskade med i genomsnitt 19 %. Den ovan beskrivna utvecklingen ledde till att de taiwanesiska exportörernas marknadsandel under denna tidsperiod ökade med 50 % volymmässigt och med 14 % värdemässigt.
(80) Såsom anges ovan konstaterades samtidigt en allmän försämring av situationen i gemenskapen med stora minskningar i tillverkningen (- 20 %), försäljningsvolym (- 22 %) och försäljningsvärde (- 14 %), vilket har lett till negativ lönsamhet sedan 1995.
(81) För att ytterligare visa orsakssambandet mellan den ökande volymen av dumpad lågprisimport från Taiwan och den försämrade situationen för gemenskapsindustrin gjordes en analys också för de olika cykelkategorierna. Denna analys visade att den största minskningen av gemenskapsindustrins tillverkningsvolym hade skett för mountain bikes (kategori A). Detta segment utgör cirka 60 % av den sammanlagda importen från Taiwan. Undersökningen visade att gemenskapsindustrin måste skära ned sin tillverkning av mountain bikes med 38 % mellan 1994 och investeringsperioden motsvarande en försäljningsminskning med 1,4 miljoner enheter, vilken till övervägande del täcktes av importen från Taiwan.
(82) Det fastställdes dessutom att cyklar som importeras från Taiwan och de som tillverkas i gemenskapen är likadana produkter som säljs via samma försäljningskanaler på gemenskapsmarknaden. Marknaden är dessutom öppen och alla i cykelbranschen på gemenskapsmarknaden känner väl till de låga priserna på de taiwanesiska cyklarna. Det konstaterades att de taiwanesiska exportpriserna på gemenskapsmarknaden minskade med 19 % mellan 1994 och undersökningsperioden. Under dessa omständigheter måste förekomsten av de stora volymerna importerade dumpade lågpriscyklar från Taiwan ha haft väsentlig inverkan på gemenskapsmarknaden.
(83) Analysen av prisutvecklingen för gemenskapsindustrin visade också att de genomsnittliga försäljningspriserna på mountain bikes minskade med 12 % i de av gemenskapens medlemsstater dit importen av taiwanesiska cyklar var koncentrerad, nämligen Förenade kungariket, Frankrike och Tyskland. Prisutvecklingen i kategorierna B och D, där importen från Taiwan utgjorde endast 13 respektive 4 %, var däremot inte lika dålig. Trots detta undersökningsresultat om prissänkningen för gemenskapsindustrin konstaterades det att importen från Taiwan fortfarande kraftigt underskred gemenskapsindustrins försäljningspriser. Såsom redogörs för i skäl 57 ovan beräknades prisunderskridandemarginalerna till en nivå på mellan 11,6 % och 28,7 %.
3. Andra faktorers inverkan
a) Konsumtionens utveckling
(84) Mellan 1994 och undersökningsperioden minskade konsumtionen på gemenskapsmarknaden med 16 % volymmässigt och med 11 % värdemässigt, vilket tyder på en nedgång i cykelbranschen. En analys av utvecklingen av konsumtionsvolymen visar att den största minskningen (- 17 %) inträffade mellan 1994 och 1996 och att denna utveckling vändes till det positiva mellan 1996 och undersökningsperioden (+ 1 %).
(85) Under samma tidsperiod minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 20 % och försäljningsvärdet med 12 %, dvs. mer än den faktiska konsumtionsminskningen, vilket resulterade i minskad marknadsandel. Trots att försäljningspriserna i det stora hela utvecklades positivt minskade försäljningspriserna kraftigt på mountain bikes, som är den huvudsakliga typen av cyklar som importeras från Taiwan, i de medlemsstater där importen från Taiwan är som störst.
(86) Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade importvolymen från Taiwan på nytt med ytterligare 12 %, i värde dock endast med 7 %. Försäljningspriserna minskade med ytterligare 2 % och marknadsandelen ökade med 14 % volymmässigt och med 9 % värdemässigt. Dessa resultat nåddes medan konsumtionsvolymen bara ökade svagt.
b) Import av cyklar från andra länder än Taiwan
(87) Den sammanlagda importen av cyklar till gemenskapen från andra länder än Taiwan minskade med 32 % volymmässigt och med 20 % värdemässigt. Antalet cyklar som importerades till gemenskapen minskade med över en miljon enheter. Det faktum att den volymmässiga minskningen var högre än den värdemässiga visar att utvecklingen av de genomsnittliga försäljningspriserna under undersökningsperioden var övervägande positiv.
(88) Den största nedgången i denna import inträffade under 1995 och 1996 till följd av den minskade efterfrågan. Den marknadsandel som dessa länder tappade var dock högre än konsumtionsminskningen. Importvolymerna och importvärdet ökade något mellan 1996 och undersökningsperioden på grund av den positiva utvecklingen av konsumtionen under denna tidsperiod.
(89) Under den undersökta perioden minskade importen kraftigt från de länder som omfattas av antidumpningsåtgärder (Kina, Indonesien, Malaysia och Thailand), och importen från Kina upphörde nästan helt.
(90) Efter den stora minskningen av den dumpade importen från Kina, Malaysia, Indonesien och Thailand under den undersökta perioden blev Polen, Tjeckien, Indien och Förenta staterna de största exportörerna av cyklar till gemenskapen. Importen från dessa länder motsvarar cirka 25 % av all import till gemenskapen eller 70 % av all import om man räknar bort den från Taiwan. Det faktum att importen från dessa länder ökade med 77 000 enheter under hela den undersökta perioden medan importen från Taiwan ökade med över 545 000 enheter, tyder på att verkan av importen från de förra länderna var mycket begränsad jämfört med den från Taiwan. En analys av utvecklingen av de vägledande importpriserna visar dessutom att denna import inte bidrog till att pressa priserna i gemenskapen, eftersom tillgänglig information visar en genomsnittlig prisökning.
c) Andra tillverkare i gemenskapen
(91) År 1996 stod andra tillverkare i gemenskapen för cirka 40 % av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen. Även om de inte uttryckligen stödde klagomålet var det ingen av dem som uttryckligen motsatte sig den.
(92) Mellan 1994 och undersökningsperioden minskade dessa icke-klagande tillverkares tillverkning med 16 %, försäljningsvolym med 14 % och försäljningsvärde med 6 %. Trots att deras marknadsandel under denna period ökade med 2 % volymmässigt och 5 % värdemässigt, minskade deras försäljningsvolym (- 695 000 enheter) och tillverkning (- 837 000 enheter). Detta visar att även de vållades skada och hade liknande problem som gemenskapsindustrin.
(93) Vissa exportörer och importörer av dumpade taiwanesiska cyklar hävdade att den skada som vållats gemenskapsindustrin i hög grad orsakades av beteendet hos de icke-samarbetsvilliga italienska tillverkare som är etablerade i de stora medlemsstaterna i gemenskapen. Det framhölls att dessa tillverkares priser var mycket låga och att de underskred priserna på gemenskapsmarknaden.
(94) Inte heller härvidlag fick kommissionen tillräckliga bevis för att beteendet hos vissa tillverkare i gemenskapen kunde ha varit sådant att det vållat skada för resten av industrin. Det var därför inte möjligt att bedöma hur detta påstådda beteendets verkade på gemenskapsindustrin. De tillgängliga uppgifterna visade dessutom att tillverkningen i Italien minskade med över 1,6 miljoner enheter mellan 1994 och 1996. Denna minskning utgör över 60 % av den sammanlagda produktionsminskningen hos alla tillverkare i gemenskapen under hela den undersökta perioden.
(95) Istället för att vålla skada för gemenskapsindustrin förefaller det som om de italienska tillverkare som inte själva stöder klagomålet vållades skada under den undersökta perioden. Därför avvisas ovanstående parters påståenden.
d) Gemenskapsindustrins exportverksamhet och verksamhet i övrigt
(96) Export till tredje land har alltid utgjort en mindre betydande del av gemenskapsindustrin. Mellan 1994 och undersökningsperioden motsvarade den cirka 2 % av den sammanlagda försäljningen med en mindre minskning mot slutet av denna period. Den allmänna nedgången i cykelindustrin i kombination med det faktum att de största europeiska exportföretagen i allt större utsträckning förser exportmarknaderna genom lokal tillverkning, förklarar i viss mån minskningen av gemenskapsindustrins export. Den obetydliga minskningen av exportförsäljningen kan dock inte ha orsakat eller förklarar inte den väsentliga skada som gemenskapsindustrin vållats. Under alla omständigheter kan den negativa utvecklingen av skadeindikatorerna försäljning, försäljningspriser, marknadsandel och lönsamhet inte förklaras av någon förändring i gemenskapsindustrins exportverksamhet, eftersom dessa indikatorer samtliga fastställdes för gemenskapsindustrins verksamhet i gemenskapen enbart.
(97) Vissa aktörer på gemenskapsmarknaden hävdade att några klagande gemenskapstillverkares andra affärsverksamheter har drabbats av stora problem under de senaste åren; ett företag t.ex. hade förlorat 50 % av sin exportverksamhet. Detta ledde till stora förluster och därigenom skada vilket inte kan tillskrivas den taiwanesiska exporten.
(98) Beträffande detta påstående bör det först erinras om att bara ett begränsat antal gemenskapstillverkare har en omfattande verksamhet utöver tillverkning och försäljning av cyklar. Två av dem ingår i stickprovet av gemenskapstillverkare. Denna situation berör bara en gemenskapstillverkare särskilt.
(99) I en antidumpningsundersökning analyserar kommissionen bara de skadeindikatorer som avser verksamheten beträffande den berörda produkten i gemenskapen. Därför utesluts systematiskt från undersökningsresultatet eventuell verkan av faktorer avseende annan verksamhet som inte har någon anknytning eller koppling till den berörda produkten. Följaktligen avser de undersökningsresultat som leder till slutsatsen att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada bara cykelverksamheten och ovanstående påstående saknar därför betydelse i sammanhanget.
4. Slutsats om orsakssamband
(100) Det kan inte uteslutas att andra faktorer än dumpad import från Taiwan, särskilt den minskade konsumtionen, bidrog till den besvärliga situationen för gemenskapsindustrin. Den kraftiga ökningen av importvolymen från Taiwan, den ökade marknadsandelen, de kraftiga prissänkningar och prisunderskridandet beträffande denna import fick dock väsentliga negativa konsekvenser för gemenskapsindustrins situation vid en tidpunkt då en positiv utveckling kunde förväntas efter att antidumpingsåtgärder införts på import från både Kina, Indonesien, Malaysia och Thailand. Därför drogs slutsatsen att denna import i sig vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada och att den skada som vållats av andra faktorer inte var sådant att detta orsakssamband bröts.
I. GEMENSKAPENS INTRESSE
1. Preliminära anmärkningar
(101) Syftet med antidumpningsåtgärder är att åtgärda den dumpade importens skadevållande verkan på gemenskapsindustrin. Detta borde leda till att en situation med effektiv konkurrens på gemenskapsmarknaden återupprättas.
Efter att ha dragit bekräftande slutsatser om dumpning, skada och orsaken till denna skada undersökte kommissionen om det fanns några tvingande orsaker som skulle kunna leda till att slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen beaktades på grundval av tillgängliga bevis i den preliminära fasen eventuella åtgärders verkan för alla parter som berörs av förfarandet samt konsekvenserna av att vidta åtgärder eller ej.
(102) Det bör också erinras om att i fråga om antidumpningsförfarandena beträffande import under liknande omständigheter av cyklar med ursprung i Kina, Malaysia, Indonesien och Thailand ansågs det ligga i gemenskapens intresse att införa antidumpningsåtgärder.
2. Gemenskapsindustrins intresse och närstående verksamhet
(103) Det ligger i allmänhet i en industris intresse att effektiv konkurrens återupprättas och att prissättningen på gemenskapsmarknaden sker i enlighet med konkurrensmässiga handelsvillkor. Sedan 1998 har gemenskapens cykeltillverkare, som i de flesta fall utgörs av små och medelstora företag, konkurrens från dumpad import. Detta har lett till en hög sårbarhetsgrad inom denna industri vilket innebär att rationaliseringar och omstruktureringar fortfarande pågår idag, vilket är ett tecken på industrins anpassnings- och konkurrensförmåga och på dess livskraft.
(104) Med antidumpningsåtgärder i kraft och en förväntad positiv utveckling av konsumtionen skulle även sysselsättningen, som minskade med över 2 400 personer under hela undersökningsperioden, kunna bibehållas. Med en genomsnittlig antidumpningstull på 6,5 % på cyklar från Taiwan skulle gemenskapsindustrin kunna fullfölja sin omstrukturering och återhämta sig ekonomiskt och därigenom kunna utnyttja återställandet av effektiv konkurrens på marknaden.
(105) Mot bakgrund av den väsentliga skada som vållats under de senaste åren är det högst sannolikt att gemenskapsindustrins besvärliga ekonomiska situation, i avsaknad av åtgärder för att avhjälpa den negativa verkan av den dumpade importen från Taiwan, ytterligare skulle försämras. Detta skulle i sista hand kunna leda till ytterligare företagskonkurser eller företagsnedläggningar på marknaden och därigenom äventyra tusentals jobb i hela gemenskapen. Dessa negativa konsekvenser för cykelindustrin skulle förvärras ytterligare genom återverkningar i den europeiska reservdelsindustrin och annan verksamhet med anknytning till cykelindustrin.
3. Gemenskapsimportörernas intresse
(106) Enligt de uppgifter som medlemsstaternas förvaltningar lämnat importerar ett stort antal importörer cyklar till gemenskapen, men det gick inte att identifiera hur många som direkt berördes av detta förfarande.
(107) För att kunna uppskatta vilken verkan det kan komma att få för importörerna om åtgärder införs, respektive inte införs, skickade kommissionen frågeformulär till alla kända importörer i gemenskapen. Ett stickprov av importörer kan komma att väljas ut efter offentliggörandet av de preliminära avgörandena och undersökningar på plats kan komma att göras för att kontrollera de uppgifter som lämnats.
(108) Vissa importörer som inte var kända av kommissionen gav sig till känna inom tidsfristen, begärde ett frågeformulär och besvarade det. Vissa importörer lämnade också skriftliga synpunkter på förfarandet. Av de 64 importörer som besvarade kommissionens frågeformulär eller lämnade uppgifter till kommissionen ansågs bara sex svar vara användbara för en uppskattning av hur antidumpningsåtgärder kunde komma att påverka importörernas verksamhet.
(109) De lämnade synpunkter på de dynamiska effekter som det nyskapade som de taiwanesiska exporterande tillverkarna står för får för gemenskapsmarknaden och på de negativa effekter som antidumpningsåtgärder skulle få för deras verksamhet i stort, på sysselsättningen och konsumenternas slutliga val.
(110) Införandet av antidumpningsåtgärder kommer inte att innebära några nackdelar för importörer av taiwanesiska cyklar jämfört med andra cykelimportörer i gemenskapen. Det kommer helt enkelt att åtgärda de snedvridande effekterna av den skadevållande dumpningen och återställa konkurrensmässiga handelsvillkor för alla aktörer i gemenskapen.
(111) På grundval av de användbara uppgifter som vissa importörer lämnade bedöms att en genomsnittlig antidumpningstull på 6,5 % på importerade cyklar från Taiwan kan komma att medföra ökande totala försäljningskostnader på cirka 3,3 % för importörerna. Dessa extrakostnader, eller åtminstone en del av dessa kostnader, skulle tas ut av köpare i kommande led, nämligen grossister och detaljhandlare eller återförsäljare, vars vinstmarginaler på återförsäljningspriserna på de taiwanesiska cyklarna i gemenskapen redan är relativt höga. Därför anser kommissionen att nivån på de föreslagna åtgärderna inte är så hög att den skulle hindra importörer från att importera taiwanesiska cyklar, utan dessa cyklar kommer alltid att säljas på gemenskapsmarknaden.
(112) På grundval av detta anses eventuella negativa effekter som införandet av åtgärder mot import från Taiwan skulle kunna få för importörerna inte uppväga de positiva effekter som införandet av åtgärder skulle få för andra aktörer i gemenskapen.
4. Konsumenternas intresse
(113) Kommissionen fick synpunkter från konsumentorganisationer i gemenskapen som oroade sig för att försäljningspriserna på taiwanesiska cyklar skulle öka till följd av införandet av antidumpningsåtgärder. Det hävdades också att konsumenterna behövde ett brett urval vid köp av cykel.
(114) Såsom redan nämnts ovan är det föreslagna antidumpningstullarna inte så höga att de taiwanesiska cyklarna skulle utestängas från gemenskapsmarknaden och konsumenterna kommer alltid att ha ett urval att välja bland. Beträffande en eventuell prisökning bör det dessutom nämnas att taiwanesiska cyklar inte importeras direkt av konsumenterna. Cyklar passerar ett eller flera handelsled innan de bjuds ut till konsumenterna. De importpriser på vilka antidumpningstullarna kommer att tas ut utgör i genomsnitt 40 % av det totala återförsäljningspriser på cykeln. Med en genomsnittlig antidumpningstull på 6,5 % på import av cyklar från Taiwan skulle den eventuella direkta effekten av tullarna på återförsäljningspriset till konsumenten begränsas till 2,6 %.
(115) Det bör dock understrykas att om konkurrensmässiga handelsvillkor återupprättas på gemenskapsmarknaden kommer konkurrensen avseende priset att fortsatt ha en gynnsam effekt för konsumenterna vad prisnivån beträffar. Med tanke på det stora antalet konkurrenter på marknaden borde eventuella prisökningar dessutom inte ske automatiskt. De torde avgöras av konkurrensen och konsumenternas beteende. Det anses sannolikt att importörer, grossister, detaljhandlare och andra aktörer som säljer taiwanesiska cyklar vid behov också kan komma att sänka sina relativa vinstmarginaler så att ingen prishöjning kommer att inträffa vad gäller återförsäljningspriserna på taiwanesiska cyklar.
5. KONSEKVENSER FÖR KONKURRENSEN PÅ GEMENSKAPSMARKNADEN
(116) Vissa parter hävdade att antidumpningsåtgärder kan medverka till att skapa en monopolistisk situation på gemenskapsmarknaden om stora grupper som Derby, Cycleurope och Atag växer genom att köpa upp mindre företag.
(117) Det finns ett stort antal tillverkare i exportländer såsom Förenta staterna, Turkiet, Polen, Tjeckien, Indien och Taiwan som exporterar till gemenskapen och det finns många aktörer och tillverkare i gemenskapen. Det finns därför ingen risk för att det skapas en monopolistisk situation på cykelmarknaden.
(118) Dessutom är de föreslagna antidumpningstullarna inte så höga att de ur ekonomisk synpunkt skulle utestänga de taiwanesiska exporterande tillverkarna från gemenskapsmarknaden, och deras produkter kommer därför att kunna finnas kvar på marknaden. Syftet med åtgärderna är alltså att se till att konkurrensmässiga handelsvillkor för alla aktörer på marknaden återupprättas, vilket skulle främja närvaron av konkurrenskraftiga företag på marknaden.
6. SLUTSATS OM GEMENSKAPENS INTRESSE
(119) Efter att ha undersökt de olika intressen som berörs av detta förfarande har några tvingande skäl till varför antidumpningsåtgärder inte skall införas inte konstaterats föreligga. Införandet av antidumpningsåtgärder är tvärtom nödvändigt för att förhindra att den skada som redan vållats gemenskapsindustrin förvärras ytterligare och för att bibehålla sysselsättningen i branschen.
(120) Kommissionen anser också att införandet av preliminära åtgärder i detta fall kommer att återupprätta effektiv konkurrens för alla aktörer i gemenskapen. Konsumenternas valmöjligheter kommer inte att påverkas i onödan och det kommer fortfarande att finnas ett stort antal konkurrenter på marknaden vilket kommer att hindra en eventuell omotiverad höjning av återförsäljningspriserna.
J. PRELIMINÄR TULL
(121) För att hindra att den berörda dumpade importen vållas ytterligare skada före slutet av undersökningen bör preliminära antidumpningsåtgärder antas. Dessa åtgärder bör vidtas i form av preliminära antidumpningstullar. Med hänsyn till de många olika typer av cyklar som exporteras från Taiwan ansågs en värdetull vara den lämpligaste åtgärden.
För fastställande av nivån på den preliminära tullen beaktades den konstaterade dumpningsnivån och storleken på den tull som krävs för att undanröja den skada som vållats gemenskapsindustrin.
(122) Det bedömdes att storleken på den tull som krävdes för att undanröja effekterna av den skadevållande dumpningen skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina tillverkningskostnader och få en skälig vinst på försäljningen. I detta avseende konstaterades att en vinstmarginal på 8 % av omsättningen var en lämplig grund med beaktande av behoven av långsiktiga investeringar för att möjliggöra en kontinuerlig produktutveckling etc. Man ansåg också att detta var en vinstmarginal som gemenskapsindustrin rimligtvis kunde förvänta sig i avsaknad av skadevållande dumpning.
(123) Skademarginalerna fastställdes därefter, modell för modell, som till skillnaden mellan gemenskapsindustrins tillverkningskostnad plus den ovannämnda vinstmarginalen och det faktiska nettoförsäljningspriset på de jämförbara importerade modeller som används för att beräkna prisunderskridandet. Denna skillnad uttrycktes sedan i procent av importpriset cif gemenskapens gräns före tull.
(124) Eftersom det för samtliga exporterande tillverkare som ingick i stickprovet konstaterats att dumpningsmarginalen var lägre än skademarginalen, bör den preliminära tull som kommer att införas motsvara den fastställda dumpningsmarginalen, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen.
(125) Den preliminära antidumpningstullen för de företag som samarbetade i undersökningen men som inte ingick i stickprovet är lika stor som den genomsnittliga dumpningsmarginalen för företagen i stickprovet vägd på grundval av exportvolymen till gemenskapen. Denna dumpningsmarginal var i samtliga fall lägre än storleken på den tull som krävdes för att undanröja skadan. Den preliminära antidumpningstullen för de icke-samarbetsvilliga företagen grundas på den dumpningsmarginal som beräknades för dessa företag, såsom redogörs för i skäl 42, eftersom storleken på den tull som krävs för att undanröja skadan i samtliga fall översteg den fastställda dumpningsmarginalen.
K. SLUTBESTÄMMELSER
(126) Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parterna skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör dessutom påpekas att alla avgöranden i denna förordning är preliminära och kan behöva övervägas på nytt i samband med fastställandet av en eventuell slutgiltig tull som kommissionen kan komma att föreslå.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av tvåhjuliga cyklar och andra cyklar (inbegripet trehjuliga transportcyklar) utan motor med eller utan kullager, som omfattas av KN-numren 8712 00 10, 8712 00 30 och 8712 00 80 med ursprung i Taiwan.
2. Satsen för den preliminära antidumpningstull som skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, skall med förbehåll för punkterna 3 och 4, vara 18,2 % (Taric-tilläggsnummer 8900).
3. De produkter som tillverkas och säljs för export av de exporterande tillverkare som anges i bilagan skall omfattas av en preliminär antidumpningstullsats på 5,4 % (Taric-tilläggsnummer 8548).
4. De produkter som tillverkas och säljs för export av de exporterande tillverkare som anges nedan skall omfattas av följande preliminära antidumpningstullsatser:
Plats för tabell
5. Såvida inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
6. För den produkt som avses i punkt 1 och som skall övergå till fri omsättning i gemenskapen skall en säkerhet som motsvarar beloppet på den preliminära tullen.
Artikel 2
I enlighet med artikel 20.1 i förordning (EG) nr 384/96 får de berörda parterna lämna sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda muntligen av kommissionen inom 15 dagar efter det att denna förordning trätt i kraft.
I enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får de berörda parterna yttra sig om tillämpningen av denna förordning inom en månad efter det att den trätt i kraft.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
Artikel 1 i den här förordningen skall gälla för en period på sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 25 augusti 1998.