Kommissionens beslut
av den 30 oktober 2001
om att en koncentration är oförenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet
(Ärende COMP/M.2416 - Tetra Laval/Sidel)
[delgivet med nr K(2001) 3345]
(Endast den engelska texten är giltig)
(Text av betydelse för EES)
(2004/124/EG)
INNEHÅLL
Plats för tabell
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 57.2 a i detta,
med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1310/97(2), särskilt artikel 8.3 i denna,
med beaktande av kommissionens beslut av den 5 juli 2001 om att inleda ett förfarande i detta ärende,
efter att ha gett de berörda företagen tillfälle att yttra sig om kommissionens invändningar,
med beaktande av yttrandet från Rådgivande kommittén för företagskoncentrationer(3),
med beaktande av förhörsombudets slutrapport(4) i detta ärende, och
av följande skäl:
(1) Den 18 maj 2001 mottog kommissionen en anmälan enligt artikel 4 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89 (nedan kallad "koncentrationsförordningen") om en föreslagen koncentration genom vilken Tetra Laval SA, Frankrike, som hör till koncernen Tetra Laval BV (nedan kallad "Tetra"), Nederländerna, avsåg att - i den mening som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen - få kontroll över det franska företaget Sidel SA (nedan kallat "Sidel") genom ett offentligt bud som offentliggjordes den 27 mars 2001.
(2) Efter att ha granskat anmälan konstaterade kommissionen att den anmälda transaktionen omfattades av förordning (EEG) nr 4064/89 och gav upphov till allvarliga tvivel beträffande dess förenlighet med den gemensamma marknaden och EES-avtalet. Den 5 juli 2001 beslutade kommissionen enligt artikel 6.1 c i koncentrationsförordningen att inleda ett förfarande i detta ärende.
(3) Den 10 september 2001 antog kommissionen ett beslut enligt artikel 11.5 i koncentrationsförordningen där den krävde att Tetra skulle svara på en begäran om upplysningar om företagets konkurrensställning på marknaderna för maskiner för extrusionsformblåsning (EFB-maskiner), aseptiska fyllningsmaskiner och icke-aseptiska fyllningsmaskiner för förpackningar av högdensitetspolyetylen (HDPE) samt aseptiska och icke-aseptiska HDPE-flaskor. Tetra inkom med begärda upplysningar den 11 september 2001.
(4) Rådgivande kommittén diskuterade utkastet till detta beslut den 19 oktober 2001.
I. PARTERNA
(5) Tetra, som är anmälande part, är en privat företagsgrupp som arbetar med konstruktion, utveckling och tillverkning av utrustning, förbrukningsmaterial samt därmed förknippade tjänster för framställning, förpackning och distribution av flytande livsmedel (inom Tetra Paks förpackningsindustri). Tetras verksamhet inbegriper traditionella kartongförpackningar, där man är världsledande, och en mer begränsad verksamhet inom sektorn för plastförpackningar. Tetra tillhandahåller också utrustning, system, tillbehör och förbrukningsmaterial för mejeriproduktion och djurhållning (genom DeLaval).
(6) Sidel är ett företag som kontruerar, utvecklar och tillverkar förpackningsutrustning och förpackningssystem, särskilt formblåsningsmaskiner, barriärteknik samt fyllningsmaskiner för PET-flaskor (polyetylentereftalat). Sidel är världsledande inom tillverkning och försäljning av formblåsningsmaskiner. Företaget har också verksamhet på områdena tillverkningsteknik, transportörer, inplastning och palletering samt hälso- och skönhetsprodukter.
II. TRANSAKTIONEN OCH KONCENTRATIONEN
(7) Den 27 mars 2001 tillkännagav Tetra Laval SA ett offentligt bud på samtliga aktier i Sidel. Tetra Laval SA är ett privat företag som bildats enligt fransk lagstiftning i syfte att förvalta de aktier i Sidel som förvärvas genom det offentliga anbudet. Det är ett helägt dotterföretag till Tetra.
(8) Tetra Laval SA:s bud på Sidel uppgick till 50 euro per aktie. Budet innebar en premie på 32 procent på den genomsnittliga aktiekursen under tre månader och en premie på 52 procent på aktiekursen den 21 mars 2001, men låg avsevärt under Sidels genomsnittliga aktiekurs under en treårsperiod. Genom budet värderades Sidel till cirka 1,9 miljarder euro, och Tetra skulle finansiera förvärvet med befintliga krediter och interna medel. Sidels styrelse rekommenderade enhälligt att man skulle acceptera budet.
(9) Budet var i enlighet med fransk lag ovillkorligt. Enligt budet offererades Tetra Laval SA cirka 27,1 miljoner aktier, motsvarande 81,3 procent av samtliga Sidel-aktier. Utöver dessa aktier har Tetra Laval SA också förvärvat cirka 3,5 miljoner aktier i Sidel antingen på den öppna marknaden eller genom enskilda förvärv av större aktieägare. Till följd av detta äger Tetra för närvarande 92 procent av aktierna i Sidel.
(10) Det föreslagna förvärvet, genom vilket Tetra får ensam kontroll över Sidel, utgör därför en koncentration enligt artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen.
III. GEMENSKAPSDIMENSION
(11) De berörda företagen har en sammanlagd global omsättning på över 5 miljarder euro(5) (Tetra [...]*(6) euro och Sidel [...]* euro under 2000). Både Tetra och Sidel har en omsättning inom EU som överstiger 250 miljoner euro (Tetra [...]* euro och Sidel [...]* euro under 2000), men inget av företagen har en sammanlagd omsättning inom EU som till mer än två tredjedelar härrör från en och samma medlemsstat. Den anmälda transaktionen har därför en gemenskapsdimension i den mening som avses i artikel 1.2 i koncentrationsförordningen.
IV. FÖRENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN
A. ALLMÄN BESKRIVNING AV FÖRPACKNINGSINDUSTRIN FÖR FLYTANDE LIVSMEDEL
1. INLEDNING
(12) Denna transaktion kommer framför allt att få återverkningar på konkurrensen inom förpackningsindustrin för flytande livsmedel. Det är på denna industrisektor som parterna riktar in sin verksamhet. Parterna är främst verksamma inom två segment av förpackningsindustrin för flytande livsmedel: plastförpackningar, särskilt PET-förpackningar, och kartongförpackningar. Diskussionerna om industrin kommer därför att inriktas på dessa båda segment. En detaljerad analys av de relevanta produktmarknaderna finns i avsnitt IV.B.
(13) Förpackning av flytande livsmedel är en komplex verksamhet som inbegriper olika typer av teknik och utrustning. Flytande livsmedel (vatten, mejeriprodukter, fruktjuicer, kolsyrade läskedrycker etc.) kan förpackas i olika förpackningar. Det finns fyra vanliga förpackningsmaterial som används för flytande livsmedel: kartong, plast (inklusive PET och HDPE), aluminiumburkar och glas.
(14) Bryggerierna använder sig i ökad omfattning av olika material för att förpacka sina produkter. Exempelvis säljs Coca Cola i glasflaskor, PET-flaskor och aluminiumburkar. Den teknik och den typ av förpackningar som kan användas för att förpacka en viss vätska avgörs i hög grad av vätskans egenskaper. I vissa fall avgör dessutom konsumenternas preferenser och tradition valet av material; till exempel används nästan uteslutande glas för vin och champagne. Priset är också en relevant faktor. I diagrammet nedan visas mångfalden av förpackningar som dryckesföretag runt om i världen använder för samma flytande livsmedel, nämligen istedrycker.
Källa: Canadean Ice-tea Report 2000
PIC FILE= "L_2004043SV.001901.TIF
2. INTERN FÖRPACKNING OCH FÖRPACKNING GENOM OBEROENDE FÖRPACKNINGSFÖRETAG
(15) Flytande livsmedel förpackas huvudsakligen på två sätt: internt av dryckestillverkarna själva eller av oberoende förpackningsföretag. Intern förpackning kräver att livsmedelstillverkaren köper in förpackningsutrustning och installerar förpackningslinjer i sina lokaler. Förpackningsföretag tillverkar däremot tomma förpackningar som sedan fylls antingen av fyllningsföretag eller säljs till dryckestillverkare som fyller dem internt. Ett mellanting är ett så kallat "hål genom väggen"-system där ett förpackningsföretag installerar utrustning intill dryckestillverkarens lokaler och tillverkar förpackningar, som sedan bokstavligen transporteras genom ett hål i väggen för att fyllas av dryckestillverkaren. Förpackningsföretagen inbegriper företag som Schmalbach-Lubeca, Pechiney och Crown Cork & Seal.
(16) Det finns skillnader mellan de fyra viktiga förpackningsmaterialen när det gäller fördelningen mellan intern förpackning och förpackning genom förpackningsföretag. Förpackning i kartong sker vanligtvis internt och i ett enda led som kombinerar förpackningstillverkning och fyllning. PET-flaskor tillverkas och fylls i huvudsak internt i två olika led, men de tillverkas även i stor mängd av förpackningsföretag. Nästan alla glasflaskor och burkar tillverkas av förpackningsföretag.
(17) För att förpacka en vätska krävs det ett antal specifika komponenter i fråga om utrustning och förbrukningsmaterial, från råvara (plastflaskämnen, aluminium, kartong, glas) till den maskin som skapar den tomma förpackningen och en fyllningsmaskin som fyller och försluter förpackningen, inbegripet bandtransportörer, förslutningsenheter och annan kringutrustning. Utrustningstillverkare säljer sina maskiner till dryckestillverkare för intern produktion och till oberoende förpackningsföretag.
(18) Försäljning av utrustning sker vanligtvis genom enskilda anbud. Det kan ske genom anbudsförfaranden eller genom att köparen begär en offert direkt av tillverkaren. Slutpriset avgörs i förhandlingar och beror på faktorer som maskintyp, kapacitet, kundspecifikationer, service och förbrukningsmaterial samt förhandlingsstyrka.
(19) Parterna har verksamhet inom sektorerna för kartongförpackningar och plastförpackningar (PET och HDPE). Det är därför relevant att redogöra för de olika steg och den utrustning som krävs för att förpacka vätskor i kartong- och plastförpackningar.
3. PET-FÖRPACKNINGAR
(20) PET är ett hartsmaterial. PET-flaskor är genomskinliga flaskor som konsumenterna framför allt stöter på när de köper mineralvatten och kolsyrade läskedrycker. Förpackning av flytande livsmedel i PET-flaskor kräver en kombination av speciella maskiner och i erforderliga fall en barriärteknik. Förpackningsprocessen består av tre skilda steg: a) tillverkning av plastflaskämnen och formar som används för att tillverka PET-flaskor, b) tillverkning av tomma PET-flaskor där man använder plastflaskämnen i specialiserade sträckformblåsningsmaskiner, och c) tappning av drycken i de färdiga PET-flaskorna genom en särskild fyllningsmaskin. Vanligtvis tillverkar och fyller dryckestillverkare PET-flaskor internt. Dryckestillverkare köper också tomma PET-flaskor från oberoende förpackningsföretag.
(21) En typisk produktionslinje för förpackning i PET-flaskor inbegriper följande utrustning:
Formsprutmaskiner: Flaskämnen framställs av harts i formsprutmaskiner(7). Särskilda maskiner används för att göra flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper. Flaskämnen tillverkas vanligtvis av förpackningsföretag och säljs som en handelsvara till dryckestillverkare. Priset på standardflaskämnen (utan särskilda barriäregenskaper) är kraftigt beroende av hartspriset på den öppna marknaden. Flaskämnen med barriäregenskaper är däremot ingen handelsvara.
Sträckformblåsningsmaskiner (SFB-maskiner): SFB-maskiner är komplexa utrustningar som framställer färdiga PET-flaskor genom att sträcka och blåsa PET-flaskämnena i en form som ger flaskan dess form (sträckformblåsning).
Fyllningsmaskiner: PET-flaskan fylls antingen aseptiskt(8) eller icke-aseptiskt med särskilda fyllningsmaskiner. Icke-aseptiska fyllningsmaskiner används i regel för kolsyrade drycker, mineralvatten, matoljor och färsk mjölk. Aseptiska fyllningsmaskiner används för fruktjuicer, drycker med fruktsmak och smaksatta drycker utan kolsyra, färdiga te- och kaffedrycker samt flytande mejeriprodukter. Vid aseptisk fyllning steriliseras flaskorna och försluts med färdigsteriliserade lock.
Kringutrustning: Efter att ha fyllts förses PET-flaskorna med lock och etiketter, varefter de lastas på pallar med lämplig inplastning. Förslutningsenhet: I direkt anslutning till fyllningsmaskinen förser förslutningsenheten flaskan med en kapsyl. Beroende på typ av kapsyl och modell på fyllningsmaskinen kan detta också ske i fyllningsmaskinen. Etiketteringsmaskin: Efter att ha fyllts och försetts med kapsyl förses flaskorna med etiketter (i papper eller plast). Krympfilmsmaskin: För att underlätta vidare transport, lagring och exponering av flaskorna packas de ibland tillsammans in i plastfilm (t.ex. i förpackningar med sex flaskor). Dessa maskiner kan kallas krympfilmsmaskiner. Kartongförpackare: För att underlätta vidare transport och lagring kan flaskorna även packas på papp- eller plastbrickor. Dessa maskiner kan kallas kartongförpackare. Palleterare: I slutet av detta led finns palleteraren, som lastar flaskorna i storförpackningar, lådor, brickor eller backar för transport. Pallen lindas in med plastfilm som binder samman pallen för att skydda den under transport.
Mellan SFB-maskinen och fyllningsmaskinen transporteras flaskorna med lufttransportbord, det vill säga med transportkedjor som griper flaskorna i halsringen och förflyttar dem genom att blåsa luft under halsen. Mellan övriga maskiner transporteras flaskorna med vanliga transportband.
Barriärer
(22) För syrekänsliga produkter (som fruktjuicer och öl) måste PET-flaskans gasavgränsande egenskaper förstärkas. En av de tekniska skillnaderna mellan PET och andra material som används för flytande livsmedel och drycker är att gas kan tränga igenom PET(9).
(23) För att förstärka PET-materialets barriäregenskaper tillämpas en barriärteknik på vanliga PET-flaskor. Man har utvecklat olika barriärtekniker. Barriärtekniken är inte specifik för någon viss typ av SFB-maskin. Barriärtekniken utnyttjas antingen i det material som används till flaskämnet, på flaskämnet eller på den färdiga flaskan när processen i SFB-maskinen är avslutad. I samtliga fall används vanliga SFB-maskiner. I de fall då barriären inte ingår i själva flaskämnet, utan helt enkelt appliceras på den färdiga PET-flaskan, används dock en särskild maskin för att täcka flaskan med barriären.
(24) För ljuskänsliga produkter såsom UHT-mjölk måste man tillsätta en ljusbarriär. Ljusbarriärteknik inbegriper användning av färgad PET eller ett omslag som täcker PET-flaskan.
4. HDPE-FÖRPACKNINGAR
(25) HDPE är ett plastmaterial av polyetylen med hög densitet. Till skillnad från PET är HDPE inte genomskinlig som glas, utan framstår som ganska "dimmig". Konsumenter kommer i kontakt med HDPE som ett förpackningsmaterial framför allt för UHT-mjölk, särskilt i Förenade kungariket.
(26) HDPE framställs på ett liknande sätt som PET men med andra maskiner. HDPE-flaskor framställs med EFB-maskiner (extrusionsformblåsning). HDPE-flaskor fylls med hjälp av särskilda aseptiska och icke-aseptiska fyllningsmaskiner.
5. KARTONGFÖRPACKNINGAR
(27) Vid förpackning med kartong matas förfabricerat men ovikt (platt) kartongmaterial i en enda kartongfyllningsmaskin där materialet både viks och fylls.
(28) Det bör noteras att förpackning i kartong sker i ett enda led, vilket skiljer den från förpackning i PET-flaskor. Till skillnad från PET med dess olika produktionsled (flaskämnen, tomma flaskor, fyllning), är processen att fylla kartongförpackningar med flytande livsmedel integrerad: förpackningen tillverkas, fylls och tillsluts i en process. Alla dessa moment sker i en enda kartongförpackningsmaskin i dryckestillverkarens lokaler. Leverantören av kartongmaskinen, till exempel Tetra, levererar både utrustning och kartong (platt kartong eller kartongrullar som maskinen formar till den slutliga förpackningen). Det finns separata aseptiska och icke-aseptiska kartongmaskiner, och separationen av aseptiska och icke-aseptiska kartongförpackningar genomsyrar hela förpackningsprocessen från framställningen av platt kartong till vikning och fyllning.
(29) Ett typiskt led för förpackning i kartong inbegriper utrustning med följande huvudkomponenter:
Kartongfyllningsmaskin: Fyllningsmaskinen både viker och fyller kartongförpackningarna, som antingen består av förfabricerad platt kartong eller, för Tetras aseptiska maskiner, levereras i rullar. När kartongförpackningar har utformats för att ha en plastkapsyl, appliceras kapsylerna ibland helt eller delvis i fyllningsmaskinen, men i de flesta fall av en kapsylmaskin.
Kapsylmaskin: Kapsylmaskiner applicerar plastkapsyler på kartonger som har utformats för att ha sådana lock (vanligtvis så kallade gavelspetskartonger). Krympfilmsmaskin: För att underlätta transport, lagring och exponering av kartongerna, förpackas de ibland tillsammans in med plastfilm av en krympfilmsmaskin. Brickförpackare: För att underlätta vidare transport och lagring packas kartongerna sedan på papp- eller plastbrickor. Dessa maskiner kan kallas kartongförpackare. Palleterare: I slutet av produktionsledet finns ofta ett palleteringssteg, där kartongerna lastas på pallar för slutdistribution.
Varje maskin är kopplad till nästa genom ett transportband. I kartongförpackningsprocesser utgörs dessa vanligtvis av platta transportband där kartongerna står på ett rullande band.
B. RELEVANTA PRODUKTMARKNADER
1. INLEDNING
(30) Tetra ansåg i sin anmälan att den aktuella transaktionen rör sektorn för tillverkning och tillhandahållande av utrustning som används för att förpacka flytande livsmedel i PET-flaskor eftersom det är inom denna sektor som de berörda parternas verksamhet överlappar varandra i fråga om vissa komponenter. Tetra har sålunda identifierat tre marknader inom sektorn för utrustning avsedd för PET-förpackningar som påverkas horisontellt: SFB-maskiner med låg kapacitet, barriärteknik och aseptiska fyllningsmaskiner för PET-flaskor. Tetra anser att de relevanta produktmarknaderna vid en analys av transaktionen endast omfattar dessa tre marknader. Tetra vidhöll detta i svaret på kommissionens meddelande om invändningar av den 21 september 2001 (nedan kallat "svaret") och vid den muntliga hearingen den 26 september 2001 (nedan kallat "den muntliga hearingen"). Tetra hävdade också att system och utrustning för PET-förpackningar respektive för kartonger inte är närliggande marknader och att man använder en mängd förpackningsmaterial för att saluföra och förpacka flytande livsmedel såsom kartong, PET, HDPE, glas och aluminium. Tetra hävdade att vart och ett av dessa förpackningsmaterial utgör en egen produktmarknad.
(31) Kommissionen noterar att Tetras och Sidels verksamhet täcker en mycket stor del av sektorn för utrustning för förpackning av flytande livsmedel, och båda parterna definierar sig som företag verksamma inom sektorn för förpackning av flytande livsmedel. Båda parterna verkar inom områdena SFB-maskiner, barriärteknik, aseptiska fyllningsmaskiner för PET-flaskor och kringutrustning för PET-flaskor (transportband m.m.).
(32) Sidel tillverkar dessutom formar (en komponent i formblåsningsmaskinen i vilken det varma flaskämnet sträcks och blåses till en PET-förpackning), icke-aseptiska fyllningsmaskiner för PET-flaskor, maskiner för hettappning på PET-flaskor, EFB-maskiner (som framställer HDPE-flaskor), aseptiska och icke-aseptiska fyllningsmaskiner för HDPE-flaskor(10) samt kringutrustning och utrustning för distributionsförpackning.
(33) Tetras huvudverksamhet är inriktad på kartongförpackningar där man är den överlägset största aktören när det gäller aseptiska förpackningsmaskiner för kartong och aseptiska kartonger såväl som icke-aseptiska förpackningsmaskiner för kartong och icke-aseptiska kartonger. Tetra är också verksamt på området förädling av flytande livsmedel. Inom sektorn för plastförpackningar framställer Tetra också PET-flaskämnen, HDPE-flaskor och plastkapsyler. Tetra är också verksamt på marknaden för EFB-maskiner genom ett avtal [...]* med Graham Engineering Corporation (nedan kallat "Graham") i Förenta staterna. [...]*. Grahams maskiner är helt anpassningsbara för skräddarsydda HDPE-flaskor avsedda för pastöriserade och aseptiska produkter med förlängd hållbarhet. Tetra har också utvecklat en linjär aseptisk EFB-fyllningsmaskin, LFA-20, som utformats för att förpacka UHT-mjölk och juice. Maskinen kräver inte en "ren lokal", utan har en mycket liten intern aseptisk kammare, vilket minskar kundens investerings- och driftkostnader.
(34) Kommissionen anser att även om parternas direkta horisontella överlappning i fråga om specifika komponenter kan vara en vettig utgångspunkt i analysen av den relevanta marknaden, så är det viktigt att göra analysen mot bakgrund av "den allmänna marknaden för förpackningssystem avsedda för flytande livsmedel"(11). Detta blir än mer relevant i detta ärende med tanke på parternas stora och varierande verksamhet inom hela sektorn för förpackning av flytande livsmedel.
(35) Kommissionen har granskat marknaden för förpackning av livsmedel och drycker i ett antal tidigare beslut(12). I många tidigare beslut(13) kom kommissionen inte fram till någon avgörande slutsats i fråga om definitionen av den relevanta produktmarknaden, utan grundade sin bedömning på att marknaden kunde delas in efter förpackningsmaterial och därmed förpackningsutrustning (separata marknader för glasförpackningar, kartonger etc.). I flera beslut(14) uppgav kommissionen dock att marknaden för förpackning av flytande livsmedel är komplex och att slutanvändning och andra kriterier kan vara relevanta vid definitionen av marknaden.
(36) Kommissionen måste undersöka hur marknaden fungerar och överväga en lämplig definition av den relevanta marknaden på grundval av förpackningsindustrins tidigare, aktuella och förmodade framtida situation. Man måste därför börja med att analysera den relevanta marknaden genom att undersöka huruvida PET-flaskor och andra förpackningssystem konkurrerar med varandra i en sådan omfattning att de måste anses tillhöra samma relevanta produktmarknad.
(37) Då man bedömer huruvida olika förpackningssystem är utbytbara är det också relevant att undersöka marknaden i konsumentledet för den slutliga förpackade produkten för att se om konsumenterna anser att olika förpackningar är utbytbara. Tetra medger att avsaknaden av en tydlig distinktion mellan olika marknadsled för förpackade produkter försvårar konkurrensbedömningen. Kommissionen håller med den anmälande parten om att de båda marknaderna är separata. Kommissionen anser dock att efterfrågan på utrustning bara härrör från efterfrågan på de slutprodukter som utrustningen skall förpacka. Det är därför nödvändigt att granska marknaden i senare led. Den anmälande partens ekonomiska konsulter instämmer i detta då de uppger att "efterfrågan på kartongmaskiner härrör från efterfrågan på produkter i kartonger. På liknande sätt härrör efterfrågan på SFB-maskiner från efterfrågan på produkter i PET-flaskor"(15). Det bör dock noteras att eventuell efterfrågesubstitution i tidigare led inte nödvändigtvis innebär att det förekommer efterfrågesubstitution i senare led eftersom det kan finnas flera faktorer, till exempel stora omställningskostnader, som hindrar mellanledet, det vill säga dryckestillverkarna, att byta från ett förpackningssystem till ett annat trots att konsumenterna är villiga att byta.
(38) Med tanke på hur komplex sektorn för förpackning av flytande livsmedel är så finns det skäl att definiera den terminologi som används i detta beslut: a) "förpackningssystem eller förpackningsmaterial" avser det förpackningssystem eller förpackningsmaterial som en dryckestillverkare använder för sina produkter (kartong, PET, glas etc.), b) "förpackningsutrustning" avser SFB-maskiner, kartongförpackningsmaskiner, glasförpackningsmaskiner etc., c) "förpackningar" avser platt kartong, tomma PET-flaskor eller PET-flaskämnen etc., d) "den förpackade produkten" avser apelsinjuice i PET, UHT-mjölk i kartong etc., e) "slutprodukt" avser den typ av flytande livsmedel som skall förpackas. Dessa begrepp kommer att användas i återstoden av texten i analysen av den relevanta marknaden och vid bedömningen av dominans.
2. SUBSTITUTION MELLAN FÖRPACKNINGSSYSTEM
(39) Kommissionen anser att dess analys av den relevanta produktmarknaden bör inriktas på att bedöma huruvida alternativa förpackningsmaterial och därmed alternativa förpackningssystem konkurrerar med varandra i en sådan omfattning att de måste anses tillhöra samma relevanta produktmarknad(16). Om så är fallet måste man undersöka om kunderna utan problem kan byta från ett förpackningssystem till ett annat, till exempel från en kartongfyllningsmaskin till motsvarande PET-utrustning, antingen en SFB-maskin tillsammans med en fyllningsmaskin eller en kombimaskin, så att de båda systemen kan anses tillhöra samma relevanta produktmarknad.
2.1 Slutproduktsegment
(40) Kommissionens undersökning har visat att användningen av ett visst förpackningsmaterial för ett visst flytande livsmedel framför allt beror på vätskans egenskaper. När man undersöker huruvida två förpackningsmaterial och därmed två förpackningssystem kan utgöra potentiella substitut måste man därför först undersöka om de kan användas för att förpacka samma vätskor.
(41) Varje slutprodukt har mycket specifika egenskaper, vilket bestämmer valet av förpackning. Exempelvis kräver kolsyrade läskedrycker att förpackningen klarar trycket från kolsyran. För sådana drycker är kartonger därför inte ett alternativ. Mjölk kräver en ljusbarriär. Öl kräver både en ljusbarriär och en syrebarriär. I vissa fall avgör konsumenternas preferenser och tradition valet av material; till exempel används nästan uteslutande glas för vin och champagne. Detta innebär att till exempel ett mejeri som skall förpacka sina produkter inte nödvändigtvis kan välja mellan alla förpackningsmaterial. Det finns dock produkter som kan förpackas i olika material.
(42) Tetra har hävdat att skillnader i slutanvändning inte har betydelse inom sektorn för förpackningsutrustning. Tetra fokuserade sin argumentation på SFB-maskinerna, som enligt Tetra är generiska, det vill säga en SFB-maskin framställer en tomflaska som kan användas för olika typer av slutprodukter. Den anmälande partens argument i fråga om SFB-maskiner bedöms i punkterna 176-182 nedan.
(43) Kommissionens analys visar att det även för en påstått "generisk" utrustning såsom en SFB-maskin är motiverat att undersöka utrustningsmarknaden med avseende på slutproduktsegment. En analys som grundar sig på slutanvändningssegment är än mer relevant då man jämför hela förpackningssystem i syfte att bedöma huruvida de kan tillhöra samma produktmarknad. Med tanke på att varje vätska har mycket specifika egenskaper som avgör möjligheten att använda en viss förpackningstyp, måste man undersöka slutprodukterna i syfte att bedöma huruvida de olika förpackningsmaterialen "på grund av sina egenskaper, sitt pris och den tilltänka användningen av konsumenterna betraktas som utbytbara"(17). Det är uppenbart att konsumenterna bara kan välja mellan de förpackningsmaterial som kan användas för att förpacka ett visst flytande livsmedel och att förpackningsmaterial som är olämpliga för en viss produkt därför aldrig kommer att utöva något konkurrenstryck inom det produktsegmentet. Konkurrensvillkoren kan därför skilja sig åt inom varje slutproduktsegment(18).
(44) Mot bakgrund av detta konstaterar kommissionen att en indelning i slutproduktsegment utgör ett värdefullt analysverktyg när man bedömer marknaden för förpackningsutrustning för flytande livsmedel(19).
(45) Analysen i detta beslut fokuseras på de produkter som kan förpackas i både kartong och PET: flytande mejeriprodukter, juice och nektar, drycker med fruktsmak samt drickfärdiga te- och kaffedrycker. Dessa vanliga produktsegment står för en stor del av hela sektorn för flytande livsmedel. De utgjorde under år 2000 cirka 40 procent av alla alkoholfria drycker. Dessa produkter har traditionellt förpackats i kartong på grund av deras specifika egenskaper (de är känsliga för syre och ljus), men de förpackas i allt större omfattning i PET-flaskor tack vare senare tids förbättrade PET-teknik och en förändrad efterfrågan hos konsumenterna. Dryckesindustrin kallar dessa drycker "känsliga" vätskor. Kommissionen har därför bedömt transaktionens effekter med avseende framför allt på dessa slutproduktsegment.
2.2 Aseptiska och icke-aseptiska förpackningar
(46) En viktig distinktion mellan olika förpackningar för flytande livsmedel består i huruvida de fylls aseptiskt eller icke-aseptiskt. Aseptisk förpackning definieras i allmänhet som att man fyller färdigsteriliserade produkter i steriliserade förpackningar i en steril omgivning som utformats för att förhindra kontaminering. Sterilisering syftar till att eliminera mikroorganismer som längre fram skulle kunna göra att produkten försämras(20). Genom steriliseringen förlänger den aseptiska fyllningstekniken produktens hållbarhet avsevärt. Flera olika förpackningar kan fyllas aseptiskt: glas, kartong, PET och HDPE. Kartong är det vanligaste materialet som används för aseptisk fyllning och utgör en stor del av marknaden.
(47) Aseptisk fyllningsteknik används främst för så kallade känsliga produkter, nämligen fruktjuicer (eller juicebaserade drycker) och flytande mejeriprodukter. Fruktjuicer och mejeriprodukter kan också förpackas icke-aseptiskt, men måste då distribueras kylda. Flertalet övriga produkter förpackas icke-aseptiskt utan att kräva kyld distribution.
(48) Fruktjuicer och flytande mejeriprodukter skiljer sig i ett viktigt avseende: fruktjuicer innehåller höga halter syra medan flytande mejeriprodukter innehåller låga halter syra. Produkter med låg syrahalt kräver strängare aseptiska förhållanden. Till skillnad från produkter med hög syrahalt leder varje brist i steriliseringen till höga förekomster av patogener i flytande mejeriprodukter, vilket är skadligt för konsumenternas hälsa. Det är därför av högsta vikt att man använder en verkligt aseptisk process för flytande mejeriprodukter.
(49) Kommissionen har undersökt substitutionsmöjligheterna mellan aseptisk och icke-aseptisk förpackning i tidigare beslut(21) och har konstaterat att aseptisk förpackning utgör en separat produktmarknad. Denna distinktion har bekräftats av förstainstansrätten och EG-domstolen(22).
(50) Kommissionens tidigare bedömning är fortfarande giltig och bekräftas av marknadsundersökningen i detta ärende. Aseptiskt förpackade produkter har mycket längre hållbarhet än produkter som förpackats icke-aseptiskt och tillgodoser andra behov. Exempelvis håller aseptisk mjölk i sex månader, medan icke-aseptisk mjölk håller i mindre än en månad. Distributionen skiljer sig åt (hållbarhetsbehandlad respektive kyld distribution), smaken påverkas avsevärt vilket gör att konsumenterna knappast betraktar produkterna som utbytbara och efterfrågeelasticiteten är mycket liten. Dessutom finns det inga substitutionsmöjligheter på utbudssidan (aseptiska och icke-aseptiska fyllningsmaskiner bygger på helt olika teknik) och alla leverantörer kan inte tillverka båda typerna av maskin eftersom den aseptiska tekniken är mycket mer komplicerad.
(51) Även när det gäller utrustningen (kartongmaskiner och PET-fyllningsmaskiner) bekräftas distinktionen mellan aseptiska och icke-aseptiska förpackningar av marknadsundersökningen. Alla marknadsaktörer svarade att det inte finns några substitutionsmöjligheter mellan aseptisk och icke-aseptisk fyllning. Denna åsikt bestrids inte av parterna. Slutsatsen blir därför att det är rimligt att dela in marknaden i aseptiska och icke-aseptiska förpackningssystem.
2.3 Förpackningssystem för PET och förpackningssystem för andra material
(52) Den anmälande parten hävdar att förpackningssystem där man använder sig av olika material, särskilt kartong och PET, utgör separata produktmarknader i samband med analyser enligt konkurrenslagstiftningen. Tetra menar att ingen leverantör av PET-utrustning har ett tillräckligt marknadsinflytande för att påverka en dryckestillverkares val mellan kartong- och PET-förpackningar. Tetra framför här följande motiv som grundar sig på två huvudargument: i) en minimal överlappning: PET och kartong används för olika slutprodukter med ett minimalt antal gemensamma produkter och användningen av PET för samma produkter som kartong är begränsad och kommer inte att öka framöver, ii) inga prisbegränsningar: också med en överlappning mellan produkter och en framtida ökning av denna överlappning utgör system för PET- respektive kartongförpackningar separata produktmarknader och prissättningen på det ena systemet påverkar inte prissättningen på det andra. Detta beror på att den främsta drivkraften bakom valet av förpackningssystem utgörs av skillnader i försäljningen av slutprodukten: form, positionering och konsumentgrupp man riktar sig till etc.
(53) Kommissionen instämmer i att förpackningssystem där man använder olika material, som till exempel glasflaskor och aluminiumburkar, utgör separata produktmarknader vid analyser enligt konkurrenslagstiftningen liksom i att förpackningssystem för PET-flaskor tillhör en separat marknad eftersom valet av material främst styrs av marknadsmässiga överväganden. Kommissionen instämmer dock inte i att kartong och PET inte har några gemensamma produktsegment och att det inte kan förekomma något samspel mellan de båda. Såsom förklaras nedan i avsnitt IV.3.3 om den ökade användningen av PET-flaskor anser kommissionen att användningen av PET-flaskor kommer att öka kraftigt inom de slutproduktsegment där man idag använder kartong. Med tanke på att parterna har omfattande verksamhet inom kartong- och PET-sektorerna (Tetra är en dominerande aktör inom segmentet kartongförpackning och Sidel är en ledande aktör inom segmentet PET-förpackningsutrustning), har kommissionen beslutat att titta närmare på samspelet mellan kartong och PET och på den ökade användningen av PET inom de slutproduktsegment där man traditionellt använt sig av kartong.
3. SAMSPEL MELLAN PET OCH KARTONG
(54) Kommissionens undersökning visade att den anmälande partens påstående att överlappningarna är minimala mellan kundbasen för PET respektive för kartong inte är riktigt.
3.1 Överlappning mellan slutproduktsegment
(55) PET och kartong har traditionellt använts för olika flytande livsmedel. Detta beror främst på olika fysiska egenskaper hos dessa förpackningar. Kartong är ogenomskinligt och lämpar sig därför för syre- och ljuskänsliga produkter men kan inte stå emot trycket hos kolsyrade drycker. PET är genomskinligt och kan stå emot trycket hos kolsyrade drycker, men har traditionellt lämpat sig sämre för syre- och ljuskänsliga produkter. Till följd av detta har kartong främst använts för flytande mejeriprodukter (främst mjölk) och fruktjuicer, medan PET framför allt har använts för vatten (med eller utan kolsyra) och kolsyrade läskedrycker(23).
(56) Detta framgår tydligt av tabellerna 1 och 2 nedan(24) som visar de drycker som främst förpackas i kartong respektive i PET. Produkter som förpackas i både PET och kartong återges i fet, kursiv stil.
Tabell 1
Kartongprodukter i EES under 1999
Plats för tabell
Tabell 2
PET-produkter i EES under 1999
Plats för tabell
(57) Av tabellerna 1 och 2 framgår det att PET är ett lämpligt material för förpackning av alla produkter som traditionellt har förpackats i kartong. Utifrån kartongsektorns perspektiv utgör PET därför ett potentiellt alternativt konkurrerande material för samtliga kartongförpackade produkter.
(58) De främsta gemensamma slutproduktsegmenten där både kartong och PET är lämpliga förpackningsmaterial är flytande mejeriprodukter, fruktjuicer, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker, det vill säga de så kallade känsliga dryckerna(25). Denna standardkategorisering används allmänt i branschanalyser, oberoende undersökningar och Sidels eget material(26). Dessa produkter omfattar nästan alla kartongförpackade produkter och står för närvarande för cirka 40 procent av alla alkoholfria drycker (mätt i volym) (vatten, kolsyrade läskedrycker, flytande mejeriprodukter, fruktjuicer, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker [även sportdrycker]). Samtliga kan förpackas och förpackas i praktiken idag även i PET-förpackningar. Dessutom liknar dessa fyra kategorier varandra genom att de alla är känsliga drycker som förpackas både aseptiskt och icke-aseptiskt. De skiljer sig dock från varandra genom att specifika egenskaper för varje kategori kräver något olika förpackningslösningar (fruktjuicer har hög syrahalt, medan mejeriprodukter har låg och drycker med fruktsmak och istedrycker kräver inte samma syrebarriär som fruktjuicer).
3.2 Aktuell användning av PET i de gemensamma produktsegmenten
(59) Den anmälande parten hävdar att användningen av PET i de gemensamma produktsegmenten för kartong och PET är mycket begränsad och inte kommer att öka avsevärt i framtiden. Detta beror framför allt på tekniska svårigheter att utveckla en ljusbarriär för aseptisk mjölk med låg syrahalt som klarar att skydda mjölken mot ljus och samtidigt erbjuder en kostnadseffektiv förpackningslösning. Enligt Tetra kan förekomsten av PET i de gemensamma produktsegmenten därför förbises.
(60) Kommissionens analys stöder inte den anmälande partens hållning. Det är sant att PET ännu inte har gjort några större inbrytningar i de viktigaste kartongsegmenten (flytande mejeriprodukter och fruktjuicer) framför allt beroende på PET:s tidigare tekniska begränsningar, som hittills gjort materialet olämpligt i första hand för aseptisk fyllning. Kommissionens undersökning visar dock att parterna, deras konkurrenter och tredje part, inklusive stora kemiföretag, gör betydande investeringar i forskning kring en barriärteknik som gör det tekniskt och ekonomiskt möjligt att förpacka aseptisk mjölk och juice i PET-förpackningar. Enligt olika marknadsaktörer kommer aktuella och förestående förbättringar av barriärtekniken liksom av aseptisk PET-teknik att förändra dagens situation.
(61) Dessutom bör det noteras att det redan idag är möjligt att förpacka och saluföra färsk mjölk, smaksatt mjölk, istedrycker, färska fruktjuicer, juice med lång hållbarhet (som tappats vid hög temperatur), drycker med fruktsmak och sportdrycker i PET-förpackningar. De två segment som idag medför tekniska problem vid användning av PET är aseptisk juice och aseptisk (UHT-)mjölk.
(62) Exempelvis har man börjat förpacka följande märkesvaror, som är bekanta för många konsumenter, i PET-flaskor och delvis gått över från mera traditionella kartongförpackningar.
Flytande mejeriprodukter
Campina - Stassano (Nederländerna, Belgien), Parmalat (Italien), Granarolo (Italien)
Fruktjuicer och nektar
Del Monte-juice (Förenade kungariket), Pepsi Cola - Tropicana-juice (Förenade kungariket), Coca Cola - Minute Maid (Belgien), Gerber - Ocean Spray (Förenade kungariket), Conserve Italia - Carioga/Derby/Jolly (Italien), Parmalat - Santal (Italien)
Drycker med fruktsmak
Schweppes - Oasis (Frankrike, Italien), Sunkist (Belgien), Parmalat - Santa (Italien), Glaxo - Ribena (Förenade kungariket)
Istedrycker
Liptons - Ice tea (Belgien), Liptonice (Tyskland, Italien)
(63) Under undersökningen gav Tetra Canadean, ett konsultföretag inom dryckesindustrin, i uppdrag att göra en studie av tidigare och framtida användning av PET i de gemensamma produktsegmenten, det vill säga känsliga produkter, i Västeuropa.
(64) Studien bekräftar att PET redan används i alla gemensamma produktsegment - i en begränsad omfattning inom segmenten flytande mejeriprodukter och fruktjuicer, och i en större omfattning inom segmenten drycker med fruktsmak och te.
(65) Enligt de uppgifter från Canadean som Tetra lämnat(27), stod PET när det gäller de viktigaste kartongprodukterna bara för 0,5 procent av de förpackningar som används för flytande mejeriprodukter (kartong 70 %, HDPE 17 %, glas 7 %, burkar 1 % och andra förpackningsmaterial 5 %). Samma år stod PET bara för 0,5 procent av de förpackningar som används för fruktjuicer (kartong 65 %, glas cirka 31 %, HDPE 2 % och burkar 1 %).
(66) Canadean konstaterade att marknaden för flytande mejeriprodukter var statisk under perioden 1993-2000, att HDPE gjort inbrytningar på bekostnad av kartongförsäljningen och att PET bara hade marginella effekter, särskilt på glas. För fruktjuicer och nektar ökade kartongförsäljningen trots att PET och HDPE gjorde inbrytningar, uppenbarligen på bekostnad av glas. Nästan hela marknadens tillväxt under perioden 1993-2000 avsåg kartong.
Tabell 3
Fördelning av förpackningar för flytande mejeriprodukter samt fruktjuicer och nektar 2000((Canadeans studie, som lämnades in till kommissionen den 24 augusti 2001.))
Plats för tabell
(67) Enligt Tetra framställdes 30,7 miljarder liter flytande mejeriprodukter i EU under 2000, varav knappt 50 procent var icke-aseptiska och drygt 50 procent aseptiska. Smaksatt mjölk uppgick till 2,7 miljarder liter. Användningen av PET var främst icke-aseptisk och stod för mer än 60 procent mätt i volym.
(68) Tetra har uppskattat att det under 2000 framställdes 9 miljarder liter fruktjuice i EU, varav mindre än 10 procent var kylvara (icke-aseptisk). För fruktjuicer avsåg mer än 80 procent av PET-användningen det hållbarhetsbehandlade segmentet.
(69) Den bild som Canadean ger är redan idag helt annorlunda för segmenten drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker som inte kräver samma barriärteknik som flytande mejeriprodukter och fruktjuicer. PET har redan gjort betydligt större inbrytningar i dessa segment.
(70) Under 2000 stod PET för 20 procent (kartong 42 procent) inom segmentet drycker med fruktsmak. Dess andel förväntas öka till cirka 22 procent fram till 2005 (kartong 37 procent). Inom segmentet te- och kaffedrycker stod PET under 2000 för 25 procent (kartong 53 procent), en andel som Canadean tror skall öka till mer än 30 procent fram till 2005 (kartong 46 procent). Canadean konstaterar att marknadstillväxten under perioden 1993-2000 framför allt avsåg plastmaterial även om glas klarade sig bra. PET och HDPE har tagit andelar av kartongförsäljningen. För te- och kaffedrycker stod kartong för större delen av tillväxten men PET har förskjutit den befintliga efterfrågan på kartong. Under perioden 2001-2005 förväntas PET konkurrera med kartonger inom båda produktgrupperna.
Tabell 4
Fördelning av förpackningar för drycker med fruktsmak samt istedrycker och kaffedrycker 2000((Canadeans studie, som lämnades in till kommissionen den 24 augusti 2001.))
Plats för tabell
(71) Enligt Tetra framställdes 2,7 miljarder liter drycker med fruktsmak i EU under 2000, varav över 95 procent hållbarhetsbehandlade produkter. Användningen av PET avsåg främst hållbarhetsbehandlade produkter och stod för mer än 95 procent mätt i volym. Under 2000 framställdes 2,3 miljarder liter te- och kaffedrycker (inräknat sportdrycker) i EU.
3.3 Tillväxt för PET i de gemensamma produktsegmenten
(72) Enligt Tetra kommer användningen av PET för flytande mejeriprodukter och fruktjuicer inte att öka i någon större omfattning under de kommande fem åren. Tetra medger att PET kan användas och för närvarande med framgång används för förpackning av drycker med fruktsmak liksom av te- och kaffedrycker.
3.3.1 Tekniska aspekter
(73) Den anmälande parten hävdar att användningen av PET inte kommer att öka på grund av tekniska begränsningar.
(74) När det gäller flytande mejeriprodukter hävdar Tetra(28) att det är mycket viktigt att ha en ljusbarriär. Ljusexponering ljus leder till att vitamininnehållet försämras och kan ge bismaker. Hur mycket mjölkens kvalitet försämras beror på hur länge den exponeras och på hur mycket ljus den exponeras för. Dessa begränsningar gäller bara UHT-mjölk. Tetra medger att det finns tekniska lösningar för att skapa en ljusbarriär för PET. Detta kan göras med ett mörkt mellanskikt eller genom att man täcker flaskorna med ett omslag som har ett mörkt lager. Alla dessa lösningar är idag möjliga. Enligt den anmälande parten medför dessa lösningar dock höga kostnader och en komplicerad tillverkningsteknik. De aktualiserar också återvinningsfrågor och minskar flaskans genomskinlighet, vilken är en av PET-flaskans främsta fördelar. Dessutom är tekniken för aseptisk tappning av produkter med låg syrahalt (t.ex. flytande mejeriprodukter) på PET-flaskor otillräckligt utvecklad. Tetra hävdar att ingen aseptisk fyllningsmaskin för PET-flaskor har visat sig fungera för förpackning av produkter med låg syrahalt och godkänts av FDA (Förenta staternas livsmedelsmyndighet). Tetra medger dock att flera tillverkare av fyllningsmaskiner, inklusive Sidel, har aseptiska fyllningsplattformar som de i princip tror skall kunna användas för flytande mejeriprodukter.
(75) När det gäller fruktjuicer hävdar Tetra att det krävs en syrebarriär. Juice är känsligt för syre som kan medföra att C-vitamin går förlorat och leda till färg- och smakförändringar hos produkten. Fruktjuicers syrekänslighet varierar beroende på vilken frukt som används. Känsligast är apelsinjuice och röda fruktjuicer (svarta vinbär, tranbär och jordgubbar). Enligt Tetra finns det fungerande barriärteknik men den är inte tillräckligt utvecklad och fortfarande dyr. Dessutom menar Tetra att den aseptiska tekniken för juice fortfarande har vissa begränsningar.
(76) Kommissionens undersökning bekräftar bara delvis Tetras påståenden. Det är sant att den aseptiska tekniken för att tappa produkter med låg syrahalt fortfarande befinner sig på utvecklingsstadiet. Det är också riktigt att UHT-mjölk kräver en ljusbarriär och juice en syrebarriär.
(77) Kommissionens undersökning visar dock att dessa begränsningar inte gäller stora delar av de relevanta känsliga produktsegmenten. Framför allt distribueras färsk mjölk (som står för 40-50 procent av den totala mjölkmarknaden i EES) som kylvara, vilket inte medför samma problem. Färsk mjölk förpackas redan med framgång i standard-PET utan några barriäregenskaper. Smaksatt aseptisk mjölk innebär inte heller några särskilda problem och förpackas idag i PET-flaskor.
(78) Kommissionens undersökning visar också att man redan arbetar på de tekniska begränsningar som Tetra pekar på (ljusbarriär, problem med aseptisk tappning och syrebarriär) och att tekniken framöver kommer att förbättras i rask takt.
3.3.1.1 Ljusbarriär
(79) När det gäller ljusbarriärer konstaterar kommissionen att det redan är tekniskt möjligt att förpacka aseptisk mjölk med hjälp av barriärer i flera lager. Flaskan har ett vitt lager på utsidan och vanligtvis ett svart lager på insidan, vilket skyddar mjölken mot ljus. Denna typ av förpackning ger ett adekvat skydd men har två stora nackdelar. För det första är den dyrare, vilket är anledningen till att den i första hand används för exklusivare produkter (såsom kärnmjölk), och för det andra har den fortfarande vissa återvinningsbegränsningar. Trots dessa begränsningar har ett stort europeiskt mejeri redan lanserat en PET-flaska med en ljusbarriär för kärnmjölk av märket Stassano, som säljs i nederländska snabbköp.
(80) I en oberoende studie, som genomförts av Virginia Polytechnic Institute and State University (2001)(29), jämförde man hur smaken bevarades hos mjölk med lång hållbarhet som förpackats i HDPE (ett etablerat material för förpackning av UHT-mjölk) respektive i PET. I studien noterade man att "PETE(30) har många fördelar gentemot HDPE, som man vanligen förpackar mjölk i. Det har en betydande mekanisk motståndskraft och är lätt, genomskinligt och relativt gastätt. En annan fördel är att konsumenterna kan se produkten, vilket inte är fallet med färgat HDPE. Målet med denna studie var att avgöra om utvecklingen av vissa bismaker och därmed förknippade smakämnen i mjölk var beroende av förpackningsmaterialet." I studien konstaterade man att "bärnstensfärgat PETE-material mycket effektivt skyddar mjölkens smak mot oxidation. Genom att tillsätta ett ämne som blockerar UV-ljus fick man också ett förbättrat smakskydd jämfört med det vanligt förekommande HDPE-materialet, men det var mindre effektivt än bärnstensfärgat PETE. Bättre gasavgränsande egenskaper hos PETE i kombination med skydd mot ljusoxidation tyder på att bärnstensfärgat PETE eller UV-PETE skulle vara effektiva material för mjölk med lång hållbarhet."
3.3.1.2 Aseptisk teknik
(81) Kommissionen har konstaterat att det redan finns aseptisk PET-fyllningsteknik för produkter med både låg och hög syrahalt. Sidel har bekräftat att även om det i nuläget inte finns någon lösning som gör det möjligt att använda PET för att förpacka UHT-mjölk till en rimlig kostnad, finns det inga oöverstigliga tekniska hinder för att använda PET för UHT-mjölk och PET används redan för smaksatt mjölk.
(82) Parterna är verksamma inom detta område och kan erbjuda aseptiska PET-fyllningsmaskiner för produkter med både låg och hög syrahalt. När det gäller produkter med låg syrahalt hävdar Tetra att det inte finns någon fyllningsmaskin som bevisligen fungerar för att tappa sådana produkter. Tetra medger dock att flera tillverkare av fyllningsmaskiner har aseptiska fyllningsplattformar med vilka man kan tappa produkter med låg syrahalt. Kommissionen konstaterar i själva verket (vilket Tetra medger) att Tetras egen fyllningsmaskin RFA-40 med framgång har använts i Asien för att tappa produkter med låg syrahalt såsom te med mjölk. Dessa produkter är lättare att tappa aseptiskt än flytande mejeriprodukter. Tetra(31) bedriver fortlöpande forskning på området för att få fram en fungerande lösning för aseptisk tappning av flytande mejeriprodukter.
(83) I själva verket försöker många företag främja användningen av PET för flytande mejeriprodukter, inbegripet att finna lösningar för förpackning av UHT-mjölk. I en oberoende studie uppges följande: "Det råder knappast någon tvekan om att aseptisk tappning på plastflaskor är ett av dagens mest dynamiska områden inom livsmedelsförpackning. Inte nog med att antalet anläggningar fortsätter att öka i rask takt, dessutom fortsätter antalet olika produkter att öka... Titta på företag som Sidel/Remy, Stork, Serac, Shibuya och Tetra Pak, som frenetiskt gör de tekniska förändringar som krävs för att framöver möjliggöra hållbar förpackning av livsmedel med låg syrahalt med sina fyllningsmaskiner. Denna explosiva marknadsverksamhet drivs på av konsumenternas förkärlek för plastflaskor och de ekonomiska fördelar som aseptisk förpackning har gentemot hettappning..."(32).
(84) Dessutom blir det allt vanligare att mjölk med förlängd hållbarhet förpackas i PET. Mjölk med förlängd hållbarhet är en icke-aseptisk produkt som inte är hållbarhetsbehandlad, men den förpackas under ultrahygieniska förhållanden som ger den en längre hållbarhet (cirka 30 dagar). Mjölk med förlängd hållbarhet är därför ett mellanting mellan aseptisk och färsk mjölk. Sidel har sålt [...]* kombimaskiner av typen SRU [...]* för förpackning av smaksatt mjölk med förlängd hållbarhet (Nesquick-mjölk med smak av choklad och banan). Lehman Brothers har rapporterat att "Följden blev en fördubblad produktionshastighet jämfört med när man använde kartong, flexibilitet i utformningen av förpackningar, en förbättrad lönsamhet och en förlängd hållbarhet för ett utökat sortiment"(33). Kommissionen har av tredje part informerats om att mjölk med förlängd hållbarhet idag förpackas i PET i flera länder i Europa. I till exempel Nederländerna förpackas mjölk med en hållbarhet på en månad i genomskinliga PET-flaskor.
(85) När det gäller juice kan PET användas som förpackning för juice med lång hållbarhet som tappas aseptiskt. Sådana produkter finns redan på marknaden (Minute Maid på en liter i Frankrike, Tropicana i Förenade kungariket och Sinaasappelsap i Belgien). Barriärteknik finns att tillgå. I själva verket är den kombimaskin som Sidel utvecklat till för aseptiskt tappade produkter med lång hållbarhet (te, smaksatt vatten, sportdrycker, juice och eventuellt mejeriprodukter med UV-barriär). Sidel har redan sålt [...]* kombimaskiner av typen SRA [...]* för förpackning av aseptiskt te och aseptisk apelsinjuice.
3.3.1.3 Syrebarriär
(86) Tetra hävdar att det inte finns någon syrebarriärteknik. Marknadsaktörerna bekräftar att PET med dagens barriärteknik kan användas och faktiskt används för många typer av känsliga produkter såsom drycker med fruktsmak, te- och kaffedrycker, vissa fruktjuicer och flytande mejeriprodukter. De mest problematiska användningsområdet är ren juice.
(87) Kommissionens undersökning visar att barriärtekniken för PET-förpackningar kommer att fortsätta att förbättras. Detta kommer att göra PET till ett ännu lämpligare material för förpackning av flytande mejeriprodukter och juice. Undersökningen visar att de flesta företag som är verksamma på området PET-förpackningar redan erbjuder barriärlösningar. Både Tetra och Sidel har i själva verket med framgång utvecklat barriärteknik där man använder plasmabeläggning. Kommissionen fann att det finns mer än 20 företag på området med olika barriärlösningar. Den mest lovande framtida tekniken är ett PET-harts i ett förstärkt lager som innehåller de önskade barriäregenskaperna. Denna teknik väntas inom kort bli kommersiellt tillgänglig och kommer att radikalt förändra marknaden för PET-barriärer.
(88) Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen att både aseptisk fyllningsteknik och barriärteknik idag gör det möjligt att använda PET för att förpacka flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker, och att båda teknikerna kommer att fortsätta att förbättras i rask takt den närmaste framtiden.
3.3.2 Kostnadsaspekter
(89) Den anmälande parten hävdar att ett av skälen till att användningen av PET framöver inte kommer att öka i snabb takt på bekostnad av kartong är dess högre kostnader. Tetra har gjort en kostnadsstudie där man konstaterade att kostnaden för att tillverka en PET-flaska är betydligt högre än kostnaden för att tillverka en kartongförpackning. För till exempel en liter aseptisk juice var kostnaderna upp till 50 procent högre för PET. Merkostnaderna avsåg förbrukningsvaror till följd av behovet av etiketter och skruvkapsyler samt dyrare utrustning. En stor del av kostnadsskillnaden ansågs gälla fyllningsprocessen. Liknande resultat uppnåddes för mindre förpackningar och icke-aseptiska processer för både juice och mjölk.
(90) I Warrick-rapporten(34) konstaterades att vid aseptisk förpackning är "PET för närvarande 30-40 procent dyrare än kartong". Man menade också att PET för att erbjuda en konkurrensmässig totalkostnad behöver ett förpackningspris som är 5-10 procent lägre än för aseptisk kartong eftersom distributionskostnaderna är lägre för kartongsystemen. I rapporten uppges att kostnaden för PET förblir cirka 20 procent högre än för kartong även om priset på flaskor med barriärteknik sjunker till följd av en ökad produktion. Mot denna bakgrund konstaterar man i rapporten att "användningen [av PET-flaskor] uteslutande kommer att begränsas till nischmarknader..."(35). De främsta möjligheterna för aseptiska mjölkförpackningar inbegriper "eventuellt en produkt med förlängd hållbarhet i rumstemperatur, och som tappas aseptiskt på flaskor utan barriärteknik"(36).
(91) Kommissionen har undersökt i vilken omfattning det i dagsläget och i framtiden skulle vara möjligt att erbjuda PET till ett pris som kan konkurrera med kartong.
(92) Kommissionens marknadsundersökning gav ingen entydig bild av PET- respektive kartongsystemens relativa kostnader. Vissa marknadsaktörer uppgav att PET är dyrare för de flesta användningsområden, särskilt för produkter som kräver en barriär. Flertalet kunde dock inte fastställa den exakta kostnadsskillnaden, i många fall därför att de inte hade erfarenheter av båda materialen. Vissa tredje parter (framför allt de med större erfarenheter av PET) informerade emellertid kommissionen om att PET för deras del faktiskt var billigare än kartong. En tillverkare av istedrycker rapporterade att kostnaden för en standard-PET-förpackning på 1,5 liter var cirka 25 procent lägre än för en kartong på en liter. En annan tillverkare av istedrycker rapporterade beträffande samma produkter att kostnaden för PET var 33 procent lägre än för kartong. En mjölkproducent hade gjort en studie som jämförde kostnaderna för kartong och PET för en liter aseptisk mjölk med olika teknik och utformning. Studien visade tydligt att PET i vissa fall var billigare och i andra fall åtminstone konkurrenskraftigt. Denna studie bekräftade inte de stora kostnadsskillnader mellan PET och kartong som den anmälande parten rapporterat.
(93) Tetra har också hävdat att förpackningskostnaderna bara utgör en liten del (cirka 10 procent) av kostnaderna för slutprodukten. Det tycks därför inte finnas några skäl för att de små kostnadsskillnaderna mellan PET- och kartongförpackningar skulle leda till betydande prisskillnader på den slutprodukt som säljs i snabbköpen. Anledningen till att produkter i PET-förpackningar är dyrare än dem i kartongförpackningar är att dryckestillverkarna i början lanserar dem som exklusivare produkter i syfte att få större vinstmarginaler på dessa produkter. Allt eftersom PET etablerar sig på marknaden förväntas dessa förpackningar också omfatta standardsegmenten. I Italien och Australien, där PET är en etablerad förpackning för färsk mjölk, finns det nästan ingen prisskillnad mellan färsk mjölk förpackad i kartong respektive i PET.
(94) Ett exempel där PET nyligen lanserats är mejeriet OLMA i Tjeckien. OLMA har nyligen börjat tappa sin färska mjölk och drickyoghurt i PET. Mejeriet uppger att "kostnaden för den nya PET-flaskan jämfört med en standardkartong är cirka 30-40 procent [högre], men detta är helt utan betydelse för vårt nya produktionskoncept. Om vi lyckas öka vår marknadsandel för färsk mjölk från 3 till 11 procent kommer alla kostnader för projektet att bli relativa"(37). OLMA:s lansering av färsk mjölk i PET-flaskor har redan varit betydligt mer framgångsrikt än väntat: "den stora efterfrågan från både detaljister och konsumenter på den attraktiva, genomskinliga och lätta flaskan" ledde snart till ett ökat kapacitetbehov. OLMA har lämnat en beställning på ännu en PET-produktionslinje hos Elopak Plastic Systems(38).
3.3.2.1 Kostnadsjämförelse med HDPE
(95) Tetra använder sig också av kostnadsargument för att hävda att användningen av PET inom mjölksegmentet inte kommer att öka på grund av dess högre kostnader jämfört med HDPE. Tetra uppger också att PET är 10 procent dyrare än HDPE. I sitt svar räknar Tetra upp HDPE:s fördelar vid aseptisk förpackning av mejeriprodukter. HDPE har betydligt lägre kostnader än PET med barriär, det finns redan aseptiska fyllningsmaskiner för HDPE, PET kan inte förses med en ocentrerad hals eller med handtag som HDPE, steriliseringsprocessen är enklare och mindre känslig för HDPE än för PET och det är svårare att återvinna färgad PET.
(96) I sin studie(39) undersökte PCI också hur PET står sig mot HDPE och konstaterade att "PET erbjuder samma funktionalitet som HDPE, men med en attraktivare formgivning. Genomskinliga flaskor understryker att produkten är färsk och den blir särskilt lockande på butikshyllan. Kostnadsskillnaden uppges till cirka 10 procent för hela förpackningen. Dessa kvaliteter hos PET har hittills inneburit att man riktat in sig på vissa delar av marknaden för mejeriprodukter där särskilda kvaliteter innebär en tydlig fördel gentemot alternativen. Dessa segment inbegriper exklusivare färska mjölkprodukter i förpackningar på under en liter, mejeridrycker i både hushålls- och portionsförpackningar samt mejeridrycker i portionsförpackningar för barn"(40).
(97) Kommissionens marknadsundersökning bekräftar PCI:s antagande att PET har marknadsföringsmässiga fördelar gentemot HDPE, särskilt då man kan använda genomskinliga flaskor. I den mån det finns sådana fördelar finns det inga skäl för att den något högre kostnaden för PET skulle försämra materialets tillväxtmöjligheter. Den högre kostnaden för HDPE jämfört med kartong hindrade inte heller materialets snabba tillväxt på bekostnad av kartong i Frankrike. I sin inlaga av den 3 oktober 2001 gav Tetra ett exempel från den franska marknaden för aseptisk mjölk som visade att HDPE nu har uppnått en marknadsandel på nästan 30 procent. En liter aseptisk mjölk i HDPE-förpackning var mer än 20 procent dyrare än mjölk i perforerad kartong. Trots denna kostnadsskillnad har aseptisk mjölk förpackad i HDPE med framgång brutit in på den franska mjölkmarknaden på bekostnad av kartong.
3.3.2.2 Investeringskostnader
(98) Tetra har undersökt de investeringar som krävs för att åstadkomma den tillväxt för PET som kommissionen räknar med och anser dem orealistiska. Tetra tar mjölkmarknaden i EES som exempel för de investeringar som krävs. Tetra uppger att det idag finns cirka 4000 fyllningsmaskiner för kartong hos mejerier runt om i EES. Om PET skulle nå upp till en andel av 50 procent av alla mjölkförpackningar fram till 2005 skulle detta kräva att 2000 produktionslinjer för kartong byts ut under de kommande tre åren (med en igångsättningstid på 9-12 månader). Eftersom produktionslinjer för PET i genomsnitt är något snabbare än för kartong skulle detta innebära att man måste installera 1500 produktionslinjer för PET. Den genomsnittliga kostnaden för en produktionslinje för PET avsedd för produkter med låg syrahalt uppgår till cirka 10 miljoner euro. Detta innebär att de totala kostnaderna bara för att byta ut förpackningslinjerna skulle uppgå till 15 miljarder euro för mejerier inom EES. Det skulle också tillkomma många olika kostnader till följd av detta byte, till exempel för förändringar i logistikkedjan och i marknadsföringsstrategin.
(99) Kommissionen anser att denna analys har flera brister. För det första räknade kommissionen inte med en andel på 50 procent i sitt meddelande om invändningar(41). För det andra kommer PET inte bara att ersätta kartong, utan även glas, burkar och HDPE. Även om konsumtionen av vanlig mjölk i större förpackningar inte förväntas öka nämnvärt, förväntas för det tredje enligt PCI:s studie, exempelvis konsumtionen av mjölk i portionsförpackningar och smaksatt mjölk öka snabbt. Produktionskapaciteten för sådana produkter behöver inte nödvändigtvis ersätta befintlig kapacitet. För det fjärde tycks investeringar i nya produktionslinjer inte ha hindrat den snabba tillväxten för PET i Italien, där materialet tagit 10,5 procent av marknaden för färsk mjölk på bara två år(42). Canadean(43) tror också att denna snabba tillväxt kommer att fortsätta i Italien, och uppskattar att "PET-flaskan 2005 kan ha en marknadsandel inom det kylda segmentet på nästan 23 procent i Italien". I Frankrike, där HDPE tagit marknadsandelar av kartong, innebar de snabba investeringarna i sådana HDPE-fyllningslinjer för aseptisk mjölk att materialet tog cirka 10 procent av denna marknad på bara sex år(44). För det femte är livslängden för en kartongfyllningsmaskin cirka tio år, vilket borde innebära att man i genomsnitt förnyar 10 procent av befintlig kapacitet varje år. Utifrån de upplysningar som Tetra lämnat skulle detta betyda att 400 kartongfyllningsmaskiner byts ut varje år. Även om PET-fyllningsmaskiner bara tar en mindre del av denna maskinförsäljning, skulle detta ändå innebära en betydande ökning av denna kapacitet.
(100) Kommissionen noterar också att den kostnad som Tetra uppger i sin beräkning för en genomsnittlig PET-fyllningslinje för produkter med låg syrahalt är klart högre än den som Sidel(45) uppger i sina jämförelser av kostnaderna för olika PET-fyllningslinjer. En normal aseptisk fyllningslinje (Alto) och en aseptisk kombilinje skulle enligt Sidel kosta drygt [4-7 miljoner]* euro, och inte 10 miljoner euro som Tetra hävdar. OLMA:s projekt i Tjeckien kostade 2,7 miljoner euro och inbegrep SFB-maskiner, lagringsanläggningar för flaskor och fyllningsmaskiner, vilka samtliga installerades på fem månader(46).
3.3.3 Marknadsföringsaspekter
(101) En av PET:s främsta fördelar gäller marknadsföringsmöjligheterna, vilket kommer att driva på dess tillväxt inom relevanta produktsegment. PET:s främsta fördelar är dess styrka (jämfört med kartong, HDPE och glas), låga vikt (jämfört med glas) samt genomskinlighet och glaslika utseende (jämfört med kartong, HDPE och burkar). PET-flaskor kan återförslutas och lämpar sig för konsumtion i samband med rörliga aktiviteter (till skillnad från kartong och burkar och i viss mån glas och HDPE). Slutligen kan PET formges på ett flexibelt sätt (till skillnad från kartong, burkar och glas). PET:s största nackdelar är dess kostnader för barriärskikt och dess dåliga ljusbarriär.
(102) Kommissionens undersökning visar att dryckestillverkare, snabbköp och konsumenter uppskattar PET på grund av dessa fördelar. Tetra bestrider inte att PET är ett mycket attraktivt förpackningsmaterial. Tetra menar dock att PET förlorar sin främsta fördel, nämligen dess genomskinlighet, då man behöver en ljusbarriär, särskilt för UHT-mjölk som kräver en ogenomskinlig flaska. Tetra hävdar att PET i detta fall inte har några marknadsföringsmässiga fördelar jämfört med HDPE. Kommissionen har dock funnit att det finns ogenomskinliga PET-flaskor på EES-marknaden och att de tagits emot väl av konsumenterna. I vissa fall kan man uppnå en delvis genomskinlighet genom att täcka flaskan med halv-genomskinlig plastfilm. Ett oberoende forskningsföretag, PCI(47), förklarar att smaksatt mjölk med lång hållbarhet redan mycket framgångsrikt har förpackats i PET genom denna metod. "PET-flaskan för Nesquick är i många avseenden en innovativ flaska. Den kan lagras i 60-90 dagar genom att man kombinerar direkt transport från blåsningsmaskinen till en aseptisk fyllningsmaskin, en folie-förslutning som förbättrar barriären, ett omslag i PETG som hindrar skador av UV-ljus, och kyld distribution."
3.3.4 Tillväxtprognoser
(103) Mot bakgrund av den senaste tidens och framtidens tekniska utveckling samt kostnads- och marknadsföringsaspekter konstaterar kommissionen att användningen av PET inom de gemensamma produktsegmenten kommer att öka avsevärt under de kommande fem åren.
(104) Kommissionen har vid sin undersökning av tillväxtmöjligheterna för PET - förutom sin egen marknadsundersökning - studerat uppgifter i olika studier som gjorts för Tetra (Canadean), oberoende studier (PCI - PET packaging, resin and recycling, The potential for PET in the packaging of liquid dairy products, 2001 Limited, Warrick Research Report, Packaging Markets (2000), och Pictet, European Packaging Machinery, september 2000). Resultaten från var och en av dessa studier bedöms nedan.
3.3.4.1 Canadeans studie för Tetra(48)
(105) I den studie som Tetra beställt av Canadean förutses inte någon kraftigt ökad användning av PET för flytande mejeriprodukter och juice. När det gäller mjölk har PET idag en andel på 0,5 procent, vilken förväntas öka till 1,2 procent fram till 2005. När det gäller juice har PET idag en andel på 0,5 procent, vilken förväntas öka till 1,1 procent fram till 2005. Canadeans resultat redovisas i följande tabeller.
Tabell 5
Fördelning av förpackningar för flytande mejeriprodukter och juice 2000 (faktisk) och prognos för 2005((Canadeans studie, som lämnades in till kommissionen den 24 augusti 2001.))
Plats för tabell
(106) Marknaden för flytande mejeriprodukter förväntas enligt Tetra inte växa totalt sett, utan ligga kring 30,5 miljarder liter. Fördelningen mellan aseptiska och icke-aseptiska produkter förväntas också vara relativt oförändrad. Juicemarknaden förväntas uppgå till 10 miljarder liter 2004. Fördelningen mellan kylda och hållbarhetsbehandlade produkter förväntas också vara densamma.
(107) Canadean förutser en snabbare tillväxt för drycker med fruktsmak och konstaterar att PET inom dessa segment kommer att konkurrera med kartong och ta marknadsandelar av kartong.
Tabell 6
Fördelning av förpackningar för drycker med fruktsmak samt istedrycker och kaffedrycker 2000 (faktisk) och prognos för 2005((Canadeans studie, som lämnades in till kommissionen den 24 augusti 2001.))
Plats för tabell
(108) Enligt Tetra förväntas marknaden för drycker med fruktsmak växa till totalt 3,5 miljarder liter, medan fördelningen mellan hållbarhetsbehandlade och kylda produkter förväntas vara relativt oförändrad även om det kan ske en viss ökning inom det kylda segmentet. Marknaden för te- och kaffedrycker förväntas uppgå till 2,7 miljarder liter 2004.
(109) I Canadeans studie ges vissa argument till varför balansen mellan kartong och PET framöver troligen inte kommer att ändras nämnvärt inom Europa. Canadean räknar upp händelser som måste inträffa för att andelen för PET skall öka dramatiskt. För det första måste en multinationell dryckestillverkare bli ledande på området PET-förpackningar i hela Europa. Canadean anser inte att detta är troligt när det gäller flytande mejeriprodukter. För det andra måste produkter förpackade i PET prissättas klart under de priser som tas ut för motsvarande produkter i kartong under en längre period. Produkter förpackade i PET måste också erbjudas till priser som ligger klart under priset på motsvarande produkter förpackade i HDPE. För det tredje måste förpackningarnas storlek och utbudet av storlekar utvecklas för att uppfylla en efterfrågan från konsumenterna som hittills inte uppfyllts. För det fjärde kommer distributörernas egna märken och mindre dryckestillverkares märken att börja säljas i PET-förpackningar när ett multinationellt företag går i bräschen. Slutligen är det italienska exemplet unikt och kommer sannolikt inte att upprepas i hela EES.
(110) Kommissionen kan inte godta Canadeans argument och anser att dess prognoser är alltför pessimistiska.
i) Ledande multinationellt företag
(111) Canadean anser att PET måste lanseras av en ledande multinationell dryckestillverkare som kan tvinga igenom en förändring genom sitt eget system med godkännande av detaljister och konsumenter, och tvinga sina konkurrenter att följa efter. Även om kommissionen instämmer i att en lansering av PET av ett sådant företag kanske skulle påskynda en ökad användning av PET, är detta inte en förutsättning för att användningen av PET skall öka avsevärt. Kommissionen anser också att Parmalat, det italienska mejeri som drev på den snabbt ökade användningen av PET i Italien, såsom ett ledande europeiskt mejeri skulle kunna driva på PET:s inbrytning i övriga Europa. Även om företagets verksamhet när det gäller PET i Europa främst varit inriktad på Italien, verkar Parmalat i mer än 20 länder inklusive Frankrike, Spanien, Tyskland, Portugal och Förenade kungariket, och man har en omfattande global verksamhet. Parmalat skulle kunna utveckla sin framgångsrika italienska modell i andra länder. Dessutom har kommissionen funnit att andra multinationella företag såsom [...]* aktivt främjar flytande mejeriprodukter förpackade i PET.
(112) Oavsett en sådan drivkraft visar kommissionens marknadsundersökning tydligt att PET är det mest attraktiva förpackningsmaterialet när det gäller marknadsföring och kundernas bekvämlighet. Det är därför inte nödvändigt att tvinga på marknaden PET eftersom både producenter och konsumenter tycks föredra denna förpackningslösning. Detaljisterna tycks inte heller ha något emot att man lanserar PET inom en lång rad produktområden. För mjölk, juice, istedrycker och sportdrycker tycks de flesta detaljister anse att PET är det bästa eller näst bästa förpackningsmaterialet. Tredje part tycks också tro att vi i framtiden kommer att se ett större genomslag för PET, även om entusiasmen för PET som förpackningsmaterial varierar klart mellan olika länder (exempelvis är användningen av PET mer utbredd i Frankrike och Italien än i Sverige och Finland) och olika produkter (isteproducenter är vanare vid PET än flertalet tyska mejerier).
(113) I detta sammanhang kan en ledande multinationell leverantör av PET-maskiner (Sidel) få ett större inflytande på i vilken takt producenter av flytande livsmedel är beredda att förpacka en del av sin produktion i PET. Genom sina erfarenheter i en lång rad länder kan ett sådant företag förväntas utnyttja de erfarenheter det har av producenter i senare led, särskilt förpackningsföretag, och samarbeta med dessa för att möjliggöra en lyckad lansering av PET. Kommissionen anser att en stor internationell leverantör av SFB-maskiner tillsammans med stora oberoende förpackningsföretag har incitament och styrka att få så många olika företag som möjligt att lansera PET. Kommissionens undersökning bekräftar att förpackningsföretag som samarbetar med Sidel har varit mycket aktiva när det gäller att främja användningen av PET för att förpacka märkesvaror.
ii) Priser
(114) Canadean hävdar att det pris till vilket produkter förpackade i PET lanseras i detaljhandeln bör ligga under priset för motsvarande produkter i kartong eller HDPE. Det finns inga uppenbara skäl för att så skulle vara fallet, och Canadean ger ingen fingervisning om varför detta skulle vara en förutsättning för en stark tillväxt. I till exempel Italien har färsk mjölk förpackad i PET, såsom Canadean visar, lanserats framgångsrikt och tagit betydande marknadsandelar fast den säljs till samma pris som kartongmjölk.
(115) Med tanke på de många fördelar som PET har jämfört med kartong och på att konsumenterna är villiga att ta till sig produkter i PET-förpackningar, står det inte helt klart varför man måste erbjuda denna attraktiva förpackning till ett nedsatt pris jämfört med andra förpackningsalternativ.
iii) Förpackningsstorlek
(116) Canadean hävdar att förpackningarnas storlek och utbudet av storlekar måste utvecklas för att uppfylla en efterfrågan från konsumenterna som inte är uppfylld. Detta argument förutsätter att PET kompletterar kartong och bryter in på marknaden genom att skapa tillväxt på en "ny" marknad. Inom istesegmentet riktades PET vid lanseringen in på marknader med snabb tillväxt, och som erbjuder större marginaler, snarare än på marknader med en långsam tillväxt och en hårdare konkurrens. Det finns dock inga skäl för att PET inte skulle kunna få en snabbt ökad användning på marknader med en långsam tillväxt. Dessutom är det redan möjligt att tillverka PET-flaskor i en mängd olika storlekar och materialet är mer flexibelt i fråga om utformning och storlek än kartong. Kommissionen anser därför att detta villkor idag är uppfyllt.
iv) Detaljister och små producenter
(117) Slutligen påstår Canadean att distributörernas egna märken och mindre dryckestillverkares märken också måste börjas säljas i PET-förpackningar. Det finns inga skäl för att detaljister och mindre dryckestillverkare inte skulle börja använda PET. Kommissionens marknadsundersökning visar inte att detaljister skulle vara ovilliga att acceptera PET som förpackning för känsliga produkter. Det finns heller inga skäl för att mindre företag skulle vara ovilliga att gå över till PET. I Italien använde många mindre mejerier som svarade på marknadsundersökningen redan PET-förpackningar, och en överväldigande majoritet av övriga småmejerier funderade på eller planerade att införa PET-förpackningar till sina produkter. Tetra uppgav själv i ett pressmeddelande från november 2000 att "det fortfarande finns många små och medelstora aktörer i hela landet [Italien] som tillgodoser behov hos människor som bor i småsamhällen och på landsbygden. Vissa av dem följer en ny internationell trend som inleddes i slutet av 1990-talet, då fler och fler mejerier började förpacka pastöriserad 'premium'-mjölk i PET-flaskor på en liter".
v) Det italienska exemplet är unikt
(118) Canadeans uppgifter visar att PET redan år 2000 hade nått en andel på 4,5 procent av den italienska marknaden för flytande mejeriprodukter (färsk/icke-aseptisk och UHT/aseptisk mjölk) och att PET stod för mer än 10 procent av den italienska marknaden för färsk mjölk år 2000. PET användes för att förpacka 150 miljoner liter mjölk i Italien, men bara för 26 miljoner liter i övriga EES. Detta visar vilken ökningspotential det finns i övriga länder om man följer det italienska exemplet. Inom juicesegmentet uppgick den totala volymen förpackad i PET till 45 miljoner liter i Västeuropa. Tre länder, Schweiz (18 miljoner liter), Förenade kungariket (9 miljoner liter) och Belgien (8,5 miljoner liter), stod ensamma för tre fjärdedelar av den totala volymen.
(119) I sitt svar hävdar Tetra att det italienska exemplet inte ger någon fingervisning om utvecklingen i övriga EES. Detta beror på att PET:s relativa framgång inom segmentet färsk mjölk i Italien skedde under mycket speciella omständigheter som knappast råder någon annanstans i EES. Parmalat lanserade PET som ett sätt att öka sin försäljning och lönsamhet, och rivalen Granarolo följde efter med en egen PET-förpackning och en reklamkampanj. Tetra anser att detta urholkade all lönsamhet som man kunde uppnå tack vare lanseringen av PET och att det kan avskräcka andra mejerier från att lansera PET.
(120) Det tycks dock tvärtom vara så att små och medelstora oberoende mejerier i Italien har börjat använda PET-förpackningar med de båda stora mejerierna som föregångare. Tetra har nyligen sålt [...]* Tetra Plast LX-2 till [...]*, ett förpackningsföretag [...]*, vilket gör det möjligt för mindre mejerier att leverera mjölk i PET utan att behöva bära hela investeringskostnaden.
(121) Den italienska marknaden var visserligen först med att börja använda PET för mjölk, men kommissionen tror inte att den är unik. PET har redan brutit in på marknaderna för färsk mjölk i Belgien, Nederländerna och Österrike. Trots Tetras argument att mejerier på den stora brittiska marknaden för färsk mjölk redan har gjort betydande investeringar för att gå över från kartong till HDPE-flaskor och därför är ovilliga att gå över till PET på kort till medellång sikt, rapporterar Canadean att två ledande brittiska snabbköpskedjor kommer att lansera flytande mejeriprodukter i PET under 2001 ([...]*). Mjölk i PET förväntas också lanseras i Spanien från 2003.
vi) Slutsatser om Canadeans studie om tillväxten för PET
(122) Kommissionen konstaterar därför att de förutsättningar för en betydande tillväxt som Canadean tar upp i hög grad redan har inträffat eller kommer att inträffa i en nära framtid. Dessutom medger Canadean redan nu att PET haft betydande framgångar inom vissa segment på vissa nationella marknader, och inom hela EES framför allt inom segmentet te- och kaffebaserade drycker.
(123) Det bör också noteras att Canadeans prognoser ifrågasattes vid den muntliga hearingen. För det första slog man fast att den sofistikerade prognosmodell för dryckesindustrin som Canadean utvecklat tillsammans med City University of London inte användes då man gjorde prognoserna för Tetra. I stället använde Canadean en modell(49) där man beaktar tidigare tillväxt som en indikation på den framtida tillväxten och förbiser den framtida tekniska utvecklingen på området barriärteknik. För det andra grundar sig inte prognoserna på några konkreta uppgifter från kunder och snabbköp, medan kommissionen i sin marknadsundersökning beaktade dessa aktörers synpunkter. Med tanke på att beslutet att förpacka produkter i PET anses drivas på av kunderna är en studie där man inte tar del av kundernas synpunkter inte särskilt solid.
(124) Av de skäl som anges ovan tycks Canadeans prognoser om tillväxten för PET vara alltför pessimistisk. Utöver tekniska förbättringar har kommissionen tittat närmare på PET-marknadens förväntade tillväxt inom de nya segmenten känsliga produkter (flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker) utifrån parternas, tredje parts och oberoende analytikers perspektiv.
3.3.4.2 Canadeans oberoende studier före sammanslagningen
(125) Canadean utarbetar årliga rapporter med analyser av olika dryckessegment. Kommissionen har från tredje part fått rapporter om tre av de relevanta segmenten: juice, drycker med fruktsmak och te. Det finns ingen oberoende rapport från Canadean om flytande mejeriprodukter (en oberoende studie som gjorts av företaget PCI analyseras nedan).
(126) Canadeans beräkningar för PET:s inbrytning i juicesegmentet under 2000 redovisas i tabell 7. Dessa ger en ögonblicksbild av året och inbegriper inte tillväxtprognoser. Det bör noteras att PET inte förekom inom juicesegmentet i Europa under 2000 (vilket det gör nu) och att det finns en enorm tillväxtpotential om Europa följer övriga regioner.
Tabell 7
Andel av konsumtionen per förpackningstyp
Plats för tabell
Källa:
Canadean Global Juice and Nectar Report 2000
(127) I sin inlaga av den 3 oktober 2001 hävdade den anmälande parten att utvecklingen i andra regioner såsom Nordamerika och Australasien inte var relevant vid en analys av den europeiska marknaden. Tetra hävdade att de amerikanska erfarenheterna av PET för juiceförpackningar inte är upplysande på grund av den omfattande användningen av hettappning, vilket de europeiska konsumenterna inte accepterar på grund av smaken. Kommissionen har dock funnit att hettappning används i stor omfattning på vissa europeiska marknader, till exempel Tyskland. I vilket fall som helst innebär den senaste utvecklingen på området aseptisk tappning av drycker med hög syrahalt i PET-flaskor (vilket Tetra anser vara möjligt till skillnad från drycker med låg syrahalt) att man kan använda aseptisk fyllning i stället för hettappning för att tillgodose européernas preferenser för aseptiskt tappade drycker.
3.3.4.3 PCI:s studie The Potential for PET in the Packaging of Liquid Dairy Products (2001) (PCI:s studie)
(128) PCI uppger att utvecklingen på området aseptisk fyllning av PET-flaskor innebär att PET kan erbjuda ett alternativ till aseptisk kartong, vilket därmed avsevärt ökar materialets potential på marknaden för mejeriprodukter - utöver tidigare användning för färsk mjölk med kort hållbarhet som säljs genom kylda distributionssystem(50). Enligt PCI ger standard-PET ett visst skydd och utgör en tillräcklig barriär för produkter med kort hållbarhet. Då det krävs en längre hållbarhet måste man använda andra förpackningstyper (såsom kartong med ett lager eller plastflaskor med en barriär). Alternativt kan man förbättra UV-barriären hos PET genom att tillsätta ämnen som skyddar mot UV-ljus eller färga det brunt.
(129) Förpackningar med lång hållbarhet gör det möjligt för dryckestillverkare att fylla PET-flaskor i stora centrala anläggningar och transportera produkten till försäljningsställen inom ett stort område. Förpackningen uppfyller därför den moderna mejeribranschens krav. PCI tror dock inte att PET kommer att göra inbrytningar på segmenten för mjölkprodukter riktade till hushållen. "Vi tror inte att PET kommer att lyckas ersätta dagens förpackningar - främst kartong och HDPE - inom segmentet färsk hushållsmjölk framför allt som detta i hög grad är ett priskänsligt segment. Det finns dock undantag, främst i Italien, där premiumsegmentet Alta Qualita till stor del redan gått över till PET. Det italienska exemplet kan antyda att det finns möjligheter för andra mejeriföretag som vill profilera sina mjölkprodukter"(51).
(130) I PCI:s studie uppges att PET troligen inte kommer att göra inbrytningar på segmentet aseptisk mjölk, som utgör minst 45 procent av mjölkmarknaden. Med denna förutsägelse kan PCI ha förbisett utvecklingen när det gäller ljusbarriärteknik för UHT-mjölk. PCI visar också att mejeriprodukter i PET-flaskor redan har lanserats i följande medlemsstater: Belgien, Nederländerna, Italien och Förenade kungariket. PCI tror att PET kommer att nå en marknadsandel på 9,2 procent för vanlig färsk mjölk i Europa år 2005 och på 25 procent för andra mejeridrycker. Enligt PCI är segmentet för andra mejeriprodukter(52)"en del av marknaden för flytande mejeriprodukter som växer snabbt i Europa... En av de mest framgångsrika nya produkterna är smaksatta mejeridrycker baserade på mjölk och yoghurt"(53). Den totala konsumtionen av mejeriprodukter förpackade i PET förväntas öka från 4000 till 43000 ton i Europa år 2005. Enligt PCI "är detta en realistisk prognos"(54).
3.3.4.4 Warrick Research Report Packaging Markets (2000)(55) (Warrick-rapporten)
(131) Enligt Warrick-rapporten, en annan oberoende studie av sektorn för förpackning av flytande livsmedel, står mjölk och juice för cirka 80 procent av den totala volymen aseptiskt förpackade produkter i Västeuropa.
(132) De västeuropeiska marknaderna för aseptisk mjölk är "mogna - och går i många fall tillbaka något. Aseptiska PET-system måste därför ofta ersätta andra förpackningstyper snarare än växa genom en ökad efterfrågan(56). Användningen av flera olika förpackningar innebär att företag oftare kommer att använda sig av aseptisk fyllning eftersom de då inte begränsas till att använda brickkartonger, som ofta förknippas med ekonomiprodukter"(57).
(133) På juicemarknaden "hotas kartong på lång sikt av plastflaskor. Den ökade betydelsen av premium- och märkesprodukter kommer att öka betoningen på förpackningens utformning, vilket innebär att nya kartongformer kan komma att användas för kvalitetsprodukter. Fortlöpande förbättringar i fråga om form, pip, förslutning etc. kommer att bli viktig på denna marknad. Man måste se till att bevara kartongsystemens kostnadsfördel på volymmarknaderna genom snabbare produktionslinjer, lägre förpackningskostnader och ökad effektivitet"(58). "Framgången för juicedrycker med konserveringsmedel i plastflaskor kan påverka efterfrågan på aseptiska kartongsystem. Möjligheterna inom juicesektorn hänger på att företagen prövar olika typer av förpackningar med olika formgivningar"(59).
(134) I till exempel Frankrike har aseptiskt fyllda plastflaskor (PET och HDPE) nu tagit en betydande andel av marknaden för premiumjuice. Plastflaskorna har dock haft liten inverkan inom sektorn för premiumprodukter med lång hållbarhet i övriga länder(60). Inom tesegmentet "är det på de flesta marknader troligt att aseptisk PET blir den vanligaste förpackningstypen, även om kartong fortsätter att dominera i Tyskland"(61).
(135) I Warrick-rapporten dras vissa slutsatser beträffande PET:s inbrytningar på den aseptiska marknaden för "känsliga produkter". I rapporten uppges att "plastflaskor har uppvisat den snabbaste tillväxten på området förpackning av flytande livsmedel och förväntas bli den snabbast växande förpackningstypen under de kommande tre åren. Den största ökningen avser PET-flaskor, särskilt för drickfärdigt te. HDPE-flaskor står idag för ungefär halva flaskanvändningen"(62). Den snabbast växande sektorn har under senare år varit drickfärdigt te samt nya drycker som smaksatt vatten och sportdrycker. Dessa sektorer förväntas också växa snabbast under kommande år(63).
(136) Enligt Warrick-rapporten förväntas användningen av aseptisk fyllning öka med cirka 50 procent fram till 2003. Den största ökningen avser PET, vars användning kommer att fördubblas till cirka 2 miljarder förpackningar(64). Värdet på hela den aseptiska marknaden i Europa uppgick 1999 till cirka 4,5 miljarder euro. Aseptiska kartonger stod här för över 3,5 miljarder euro.
3.3.4.5 Analytikernas rapporter - Pictet, European Packaging Machinery, september 2000 (Pictet-rapporten)
(137) I Pictet-rapporten förutses en stark tillväxt för PET. Enligt rapporten "förväntas efterfrågan på PET öka med 10 procent per år"(65). Den framtida tillväxten kommer att understödas av användningen av PET-flaskor med förbättrade barriäregenskaper och som kan fyllas med syrekänsliga produkter(66). Eftersom konsumenterna i allt större omfattning vill ha mjölk, juice och såser i PET-förpackningar är det av högsta vikt att det finns en lösning för aseptisk fyllning av PET-flaskor(67).
(138) Tack vare senare tids förbättrade barriäregenskaper börjar PET enligt Pictet-rapporten "nu bli ett attraktivt förpackningsalternativ för andra syrekänsliga produkter som mjölk och juice, vilka erbjuder en betydande marknadspotential"(68). I Pictet-rapporten sägs vidare att "de goda marknadsutsikterna för PET-förpackningar bör enligt vår mening inte påverkas negativt av aseptiska kartonger, som idag också används för syrekänsliga produkter. Vi ser klara fördelar med PET-förpackningar jämfört med aseptiska kartonger (se tabellen nedan), och vi tror att plast snabbt kommer att ta marknadsandelar på bekostnad av kartonger"(69). "Vi tror att försäljningsökningen kommer att avmattas för juice i kartong då juice allt oftare kommer att tappas i PET-flaskor (sidan 15). Då aseptisk fyllning blir norm för företag som tappar drycker på PET-flaskor kommer frågan om fyllning av flaskorna med syrekänsliga drycker såsom juice inte längre att vara ett problem"(70). Precis som för mjölk förväntar sig Pictet en "övergång från kartonger till PET-flaskor"(71).
3.3.4.6 Parternas prognoser
(139) Sidel har gjort vissa uppskattningar av hur man tror att PET-marknaderna kommer att utvecklas. I sin Dossier de Presentation(72) förutser Sidel en årlig tillväxt på [...]* för juice, te och sportdrycker. Fram till 2005 förutser Sidel att försäljningen av PET i dessa produktsegment kommer att öka med [...]*. Vid sin bolagsstämma(73) uppgav Sidel att segmenten juice, te och sportdrycker "i allt högre grad går över till PET... på bekostnad av kartong- och glasförpackningar". I en intervju som gjordes för PET Planet(74) sade Francis Olivier att "Jag tror att PET-marknaden kommer att fördubblas inom kort ... Nya tillämpningar inbegriper öl, mjölk, juice..." Detta visar att Sidel anser att de gemensamma produktsegmenten i allt högre grad kommer att förpackas i PET.
(140) Tetra förutser en snabb tillväxt på marknaden för aseptiska produkter tappade på PET-flaskor (som bara säljs till kunder i de gemensamma produktsegmenten). Under de senaste tre åren har antalet installerade maskiner i EES ökat med [70-80 %]* med den största ökningen under år 2000. Denna marknadstillväxt förväntas under kommande år fortsätta i en årstakt på [20-30 %]*(75).
3.3.4.7 Marknadsundersökning
(141) Kommissionens marknadsundersökning visade i vilken omfattning marknadsaktörerna förväntar sig att användningen av PET kommer att öka framöver. Synpunkterna från tredje part varierar kraftigt beroende på typ av tredje part, ursprungsland och erfarenheter av PET. Exempelvis såg tyska mjölkproducenter små tillväxtmöjligheter den närmaste framtiden, medan italienska och belgiska producenter var mycket mer optimistiska. Dessutom var isteproducenterna mycket optimistiska och förväntade sig en snabb tillväxt för PET på bekostnad av kartong.
(142) Rent allmänt trodde marknadsaktörerna på avsevärt ökad användning av PET för känsliga produkter på kort sikt. De aktörer som ansåg sig kunna ange hur stor del av de känsliga produkterna som kan förpackas i PET år 2005 trodde att PET i genomsnitt skulle kunna står för 40 procent för mjölk, 30 procent för juice, 40 procent för drycker med fruktsmak och över 50 procent för istedrycker. De aktörer som inte kunde förutse exakta framtida marknadsandelar för PET gav kommissionen vissa insikter i sin syn på den framtida tillväxten. Ett stort företag som är verksamt på marknaden för känsliga produkter uppgav att "Om det vore kostnadseffektivt och godtagbart för konsumenterna skulle det troligen finnas incitament att gå över från kartong till PET på grund av de egenskaper som idag skiljer kartong och PET, inklusive image och konsumentacceptans, möjligheter att variera förpackningarna, hållfasthet och återförslutbarhet." Ett annat företag uppgav att "vi tror att det redan finns teknik för att skapa goda syre- och ljusbarriäregenskaper, och att användningen av PET kommer att öka snabbt inom de fyra segment som nämns."
(143) Kommissionens undersökning visade att tredje parter var mycket entusiastiska när det gäller den framtida tillväxten för PET när den förbättrade barriärtekniken slår igenom. En leverantör av SFB-maskiner uppgav att "Vi är starkt övertygade om att PET tack vare barriärtekniken kommer att ta marknadsandelar inom juicesegmentet på bekostnad av kartong." Flertalet aktörer förutsåg en snabb tillväxt för PET på bekostnad av kartong inom både mjölk- och juicesegmenten i en nära framtid om barriärtekniken slår igenom. På grund av materialets inneboende fördelar, nämligen att det är genomskinligt, formbart, användarvänligt, billigt och återvinningsbart, betraktas PET som ett konkurrenskraftigt material. Förutsatt att barriärtekniken blir etablerad förväntar sig många marknadsaktörer att PET de kommande fyra-fem åren kommer att ta mer än 50 procent av marknaden för mjölk och juice på bekostnad av kartong. Ett stort företag som verkar på området barriärteknik förutsåg att PET tack vare billigare teknik och minskade tillverkningskostnader (dvs. blåsningen) effektivt kommer att kunna konkurrera med kartonger och göra betydande inbrytningar i dessa segment.
3.3.5 Slutsats om den nuvarande användningen av och tillväxten för PET i de gemensamma produktsegmenten
(144) Mot ovanstående bakgrund har kommissionen kommit till slutsatsen att det redan finns betydande överlappningar mellan PET och kartong inom segmenten drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker, där PET redan står för 20 respektive 25 procent. PET kommer att fortsätta att göra inbrytningar i dessa segment på bekostnad av kartong(76). Enligt en försiktig uppskattning, där PET når en marknadsandel på 30 procent i dessa båda segment år 2005, skulle PET användas som förpackning för 800 miljoner liter te- och kaffedrycker (inräknat sportdrycker) och en miljard liter drycker med fruktsmak.
(145) Även om PET totalt sett i EES har små andelar inom segmenten flytande mejeriprodukter och juice, är materialet vanligt förekommande inom dessa segment i vissa medlemsstater såsom Italien, Belgien, Nederländerna, Frankrike och Förenade kungariket.
(146) Förbättringar på områdena barriärteknik och aseptisk fyllning av PET-flaskor förväntas förstärka materialets ställning inom alla fyra relevanta produktsegment. Kommissionen har gjort en försiktig bedömning av parternas inlagor och prognoser, de studier som gjorts av tredje part, svar som inkommit inom ramen för marknadsundersökningen och en översyn av de tekniska förbättringarna. Det konstateras att användningen av PET under de kommande fem åren kommer att öka avsevärt inom segmenten flytande mejeriprodukter och juice.
(147) Kommissionen anser att det är realistiskt att anta att PET kommer att nå marknadsandelar på åtminstone 10-15 procent för färsk mjölk och 25 procent för smaksatta och andra mejeridrycker fram till år 2005. Användningen av PET för UHT-mjölk (som utgör cirka 50 procent av den totala mjölkmarknaden i EES) är osäker, även om den relevanta ljusbarriärtekniken finns. Tillväxten kommer att bero på utvecklingen när det gäller aseptisk tappning av produkter med låg syrahalt och på kostnadsminskningar. Kommissionen anser att PET har en betydande potential åtminstone inom mindre premiumsegment av marknaden för aseptisk mjölk, såsom portionsförpackningar. Om PET till 2005 når marknadsandelar på minst 15 procent för färsk mjölk, 25 procent för andra mejeridrycker och bara 1 procent för UHT-mjölk, kommer materialet att användas för att förpacka cirka 3 miljarder liter per år (detta motsvarar cirka 9 procent av den totala europeiska marknaden för flytande mejeriprodukter).
(148) När det gäller juice förväntar sig kommissionen mot bakgrund av marknadsundersökningen en betydande övergång från glas till PET och en mer begränsad övergång från kartong till PET. Stora dryckesföretag har redan lanserat juice i PET, till exempel varumärkena Minute Maid och Tropicana. Kommissionen anser att det är realistiskt att anta att PET kommer att nå en andel på minst 20 procent av den totala juicemarknaden i EES fram till år 2005. Detta skulle innebära att cirka 2 miljarder liter juice tappas i PET-flaskor. Detta är fortfarande klart under den andel som PET redan har nått i Nordamerika och Australasien.
3.4 Rivalitet mellan PET och kartong inom de överlappande produktsegmenten
(149) Eftersom kartong och PET är tekniskt utbytbara, det vill säga att båda materialen kan användas för att förpacka samma produkter, och med tanke på den ökade användningen av PET inom de gemensamma produktsegmenten, har kommissionen också undersökt om kartong- och PET-systemen är utbytbara i en sådan omfattning att de bör anses tillhöra samma produktmarknad i samband med analyser enligt konkurrenslagstiftningen.
(150) Tetra hävdar att även om de båda materialen kan användas för att förpacka samma produkter, så utgör PET- och kartongsystem separata produktmarknader, och att prissättningen av det ena systemet inte begränsar prissättningen av det andra. Detta beror på att den främsta drivkraften bakom valet av förpackningssystem är skillnader i försäljningen av slutprodukten: form, positionering och konsumentgrupp som man riktar sig till.
3.4.1 Rivalitet inom detaljhandeln
(151) Tetra hävdar att dryckestillverkare tenderar att använda PET-flaskor för premiumprodukter och kartong för bulkvaror med små marginaler riktade till prismedvetna konsumenter. Enligt Tetra innebär detta att PET och kartong riktar sig till olika konsumentgrupper och inte konkurrerar inom detaljhandeln. Tetra stöder sitt argument genom att ge exempel som visar att samma produkt (apelsin eller äppeljuice) av en dagligvarukedjas eget märke konsekvent var dyrare när den var förpackad i PET än när den var förpackad i kartong.
(152) Marknadsundersökningen bekräftar bara delvis den anmälande partens synpunkt. Kommissionen fann att PET har använts som marknadsföringsverktyg vid lanseringen av premium- och märkesvaror. Kommissionen fann dock att PET också användes för produkter med små marginaler såsom vanlig mjölk; både för färsk mjölk, som står för nästan 50 procent av den totala mejerimarknaden i EES, och - i en mer begränsad omfattning - för aseptisk mjölk. PET har redan tagit 10 procent av marknaden för färsk mjölk i Italien, där den säljs till samma detaljhandelspris som kartongmjölk. Det finns inget som hindrar dryckestillverkarna att använda PET i enklare former för standardprodukter när PET blir etablerat på marknaden och förpackningskostnaderna fortsätter att falla. En analytiker konstaterar i själva verket att "vår analys av PET-marknaden tydligt visar att PET har både marknadsföringsmässiga och ekonomiska fördelar på massmarknaderna"(77).
(153) Dessutom visade undersökningen att kartong används för premium- och märkesprodukter, och att PET antagligen utgör en direkt konkurrent i dessa segment. Dessutom har den senaste tekniska utvecklingen av kartong lett och kommer att fortsätta att leda till mer varierade kartongformer, vilka kan utgöra ett direkt marknadsföringsalternativ för sådana produkter. Exempelvis säljs Twinings isteprodukter idag i runda "burkliknande" kartonger.
(154) Det konstateras därför att även om kartong och PET inte är perfekta substitut på konsumentnivå, så kan båda riktas till samma konsumentgrupper och utgöra alternativ i alla gemensamma slutproduktsegment. Hur som helst kommer PET med fördel att kunna användas för premiumprodukter som tidigare har förpackats i kartong.
3.4.2 Efterfrågeelasticitet mellan PET-system och kartongsystem
(155) Tetra uppger att valet av förpackning styrs av många olika faktorer, inklusive dryckens och förpackningens fysiska egenskaper, förpackningens storlek och form, konsumenternas uppfattning om dryckens och förpackningens karaktär samt märkeskoncept. Dessa olika faktorer innebär att drycker vanligtvis saluförs i flera olika förpackningstyper för att på så sätt tillgodose olika konsumentbehov liksom att olika drycker förpackas i olika blandningar av förpackningsmaterial.
(156) Detta bekräftas i viss mån av marknadsundersökningen. De inlagor som inkommit och de uppgifter som kommissionen samlat in visar att en bedömning av graden av utbytbarhet mellan olika förpackningsmaterial är en komplex uppgift och att man måste ta hänsyn till många olika parametrar. Exempelvis skiljer sig jämförelser av förpackningskostnaderna kraftigt åt beroende på förpackningens storlek.
(157) Den relativa kostnaden för PET-förpackningar har redan diskuterats i avsnitt IV.3.3.2. Tetra hävdar att en dryckestillverkares val av förpackningsmaterial och sålunda av förpackningssystem - oavsett dess relativa kostnad - främst styrs av marknadsprofilering och konsumenternas preferenser. Marknadsundersökningen bekräftar bara delvis den anmälande partens synpunkt. Marknadsaktörerna ombads till exempel att svara på huruvida de skulle går över från ett kartongsystem till ett PET-system eller vice versa om kostnaderna för ett av systemen permanent steg med några procent (5-10 procent). En majoritet av aktörerna svarade att så pass små prisökningar inte skulle ha någon större inverkan på deras val av förpackningssystem. Detta argument förstärks naturligtvis om man jämför enskilda komponenter som bara utgör en del av hela förpackningssystemet (t.ex. uppskattar man att kostnaden för en SFB-maskin uppgår till 20-40 procent av kostnaderna för en hel PET-fyllningslinje).
(158) Marknadsundersökningen visade emellertid också att kostnaden utgör en viktig faktor - även om den inte utgör huvudfaktorn vid valet av förpackningssystem - särskilt som konsumenterna inte betraktar de båda förpackningstyperna som perfekta substitut. Många aktörer uppgav att en prisökning på 20 procent skulle räcka för att de skall gå över till det alternativa förpackningssystemet. Undersökningen visade också att en eventuell övergång främst skulle ske från kartong- till PET-system och inte vice versa. Detta är knappast förvånande med tanke på att PET är ett modernare material som på det hela taget föredras av konsumenterna - allt annat (inklusive priset) lika.
3.4.3 Omställningskostnader
(159) Marknadsundersökningen visar att kunderna skulle vara ovilliga att gå över från befintliga kartongsystem till nya PET-system om prisskillnaderna inte var betydande (mycket mer än 5-10 procent) eller om konsumenttrycket inte var tvingande. Detta argument gäller inte vid nyinstallation antingen för att öka kapaciteten eller för att byta ut uttjänta produktionslinjer (normalt har PET- och kartongsystem en livslängd på 7-10 år). Dessutom utgör omställningskostnaderna inget oöverstigligt hinder även om de är ganska stora. Att installera ett PET-system kostar från cirka 1,5 miljoner euro för en standardlinje till cirka 7 miljoner euro till en aseptisk linje med hög kapacitet.
3.4.4 Utbytbarhet på utbudssidan
(160) Kommissionen instämmer med den anmälande parten i att de mekaniska koncepten bakom kartongförpackningsmaskiner och SFB-maskiner är mycket olika och att de båda teknikerna inte är överförbara. Det är inte möjligt att ändra en kartongförpackningsmaskin för att framställa PET-flaskor eller vice versa. Både Tetra och den mindre konkurrerande kartongleverantören SIG har fått fotfäste på PET-marknaden genom företagsförvärv snarare än genom att utnyttja sin egen befintliga kartongförpackningsteknik.
(161) Även om kommissionen instämmer i att utbytbarheten på utbudssidan inte är tillräcklig för att antyda att det finns en enda produktmarknad, kan den inte godta Tetras påstående att de båda systemen är så olika att kunskaper inom det ena inte är till någon nytta inom det andra. Detta gäller särskilt aseptisk teknik. Tetra hävdar att även om aseptisk teknik var en viktig drivkraft bakom framgångarna på området kartongförpackningar (de flesta kartonger som används är aseptiska), har detta inte haft någon betydelse på området PET-förpackningar (där mindre än 0,5 procent är aseptiska). Orsaken till den begränsade aseptiska användningen av PET är att materialet främst har använts för produkter där aseptisk fyllning inte krävs (t.ex. kolsyrade läskedrycker). Om användningen av PET skall öka inom de nya produktsegmenten kommer aseptisk fyllning att bli en central drivkraft för dess framgångar. Aseptiska kunskaper är därför en viktig drivkraft som kan överföras från kartongsektorn till PET-sektorn.
3.4.5 Slutsats om huruvida PET-förpackningssystem konkurrerar med andra förpackningssystem
(162) Både PET- och kartongmaterial kan användas och används också för att förpacka de fyra relevanta produktsegment som står för nästan alla kartongförpackade produkter (flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker). Användningen av PET kommer i framtiden därför sannolikt att öka genom att PET i viss omfattning tar marknadsandelar av kartong. Av de skäl som redovisas i avsnitt 3.4, och särskilt som korspriselasticiteten på efterfrågesidan mellan de båda systemen för närvarande inte är tillräckligt stor, kan man konstatera att de inte utgör en del av samma produktmarknad i samband med analyser enligt konkurrenslagstiftningen, även om det tycks finnas vissa marginella prisbegränsande effekter.
(163) För definitionen av den relevanta marknaden konstateras därför att system för kartongförpackning respektive för PET-förpackning (och därmed utrustning för kartongförpackning respektive för PET-förpackning) utgör separata relevanta produktmarknader. Det konstateras också att även om utbytbarheten mellan de båda systemen idag inte har den effektivitet och omedelbarhet som krävs vid en definition av marknaden (dvs. att de är svaga substitut), kan detta komma att ändras i framtiden då barriärtekniken för PET-förpackningar förbättras och kostnaderna för PET- och kartongförpackningar konvergerar. Det kan därför inte uteslutas att dessa marknader i framtiden kan konvergera i den omfattning att de kommer att tillhöra samma relevanta produktmarknad i samband med tillämpning av konkurrenslagstiftningen. Med tanke på deras användning inom samma sektor för förpackning av flytande livsmedel, deras gemensamma produktsegment och kundbas samt den ökade användningen av aseptisk teknik, tillhör de båda förpackningssystemen dessutom två mycket närliggande marknader. Samspelet mellan de båda systemen måste analyseras vidare i samband med bedömningen av en eventuell dominerande ställning i avsnitt V.
(164) Efter att ha konstaterat att de båda förpackningssystemen tillhör separata men närliggande produktmarknader är det nödvändigt att analysera huruvida det finns separata relevanta produktmarknader för specifik utrustning inom varje förpackningssystem. Marknaden analyseras med särskilt avseende på gemensamma slutprodukter (flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker) liksom på distinktionen mellan aseptisk och icke-aseptisk teknik.
4. PET-FÖRPACKNINGSSYSTEM
4.1 SFB-maskiner
(165) SFB-maskiner används för att omvandla PET-flaskämnen eller PET-harts till färdiga PET-flaskor. SFB-maskiner finns i en rad olika modeller. Produktionen hos en SFB-maskin mäts som antal flaskor per timme (fl/h), vilken varierar mellan 1000 och 50000. Flertalet SFB-maskiner på marknaden är standardmaskiner som framställer tomma standardflaskor av flaskämnen. Det finns dock speciella SFB-maskiner som framställer flaskämnen och sedan blåser dem i ett enda steg (enstegsmaskiner), SFB-maskiner som framställer PET-flaskor som kan fyllas med hettappningsmetoden (dessa flaskor måste vara tjockare för att stå emot värmen från den vätska som tappas), SFB-maskiner som framställer flaskor med vid mynning för marmelad och sås, så kallade preferential heating machines som gör flaskor till tvål och schampo samt kombimaskiner där man kombinerar flaskblåsning och fyllning i en maskin.
4.1.1 SFB-maskiner med låg respektive hög kapacitet
(166) Den anmälande parten hävdar att marknaden för SFB-maskiner kan delas in i maskiner med låg respektive hög kapacitet mätt som antalet producerade flaskor per timme (fl/h). SFB-maskiner med låg kapacitet definieras som maskiner med en produktion på mindre än 8000 fl/h, medan maskiner med hög kapacitet har en produktion på mer än 8000 fl/h. Båda parterna verkar inom segmentet låg kapacitet, medan bara Sidel verkar inom segmentet hög kapacitet. Tetra anser att man inte bör eller behöver göra ytterligare distinktioner mellan de båda kategorierna hög och låg kapacitet när man analyserar konkurrensvillkoren inom EES.
(167) Det finns stora skillnader mellan SFB-maskiner med låg respektive hög kapacitet, vilket fått kommissionen att dra slutsatsen att de tillhör separata produktmarknader. På efterfrågesidan är maskiner med låg respektive hög kapacitet naturligtvis inte utbytbara för en kund med ett särskilt behov. Maskiner med hög kapacitet fungerar bara med en viss teknik (rotationstekniken), medan maskiner med låg kapacitet fungerar med både rotationstekniken och mindre komplicerad linjär teknik(78). Alla tillverkare av SFB-maskiner kan inte leverera alla maskinstorlekar. Eftersom maskiner med hög kapacitet kräver en mycket mer sofistikerad teknik finns det ingen utbytbarhet på utbudssidan. En tillverkare av maskiner med låg kapacitet kan inte tillverka SFB-maskiner med hög kapacitet. På grund av dessa tekniska krav är hindren för marknadsinträde mycket större inom högkapacitetssektorn än inom lågkapacitetssektorn, och det finns färre leverantörer som kan tillverka högkapacitetsmaskiner.
(168) Kommissionens undersökning bekräftar distinktionen mellan låg- och högkapacitetsmaskiner eftersom en överväldigande majoritet av alla marknadsaktörer instämmer i den anmälande partens påstående att SFB-maskiner med hög respektive låg kapacitet utgör separata produktmarknader.
4.1.2 SFB-maskiner med ett respektive två steg
(169) Den anmälande parten hävdar att det inte finns någon distinktion mellan maskiner med ett respektive två steg. I maskiner med ett enda steg sker hela produktionen av PET-flaskor - från harts till färdig flaska - i en integrerad maskin. I tvåstegsprocessen är produktionsprocessen uppdelad i produktion av PET-flaskämnen i en formsprutningsmaskin, vilka sedan omvandlas till färdiga PET-flaskor i en SFB-maskin. Enstegsmaskiner används bara inom lågkapacitetssegmentet. Tetra anser att en- och tvåstegsmaskiner inte konkurrerar åtminstone när det gäller vissa tillämpningar inom lågkapacitetssegmentet. Kommissionen anser att denna distinktion inte har någon större betydelse när man analyserar den aktuella transaktionen.
4.1.3 SFB-maskiner för hettappning, maskiner för förpackningar med vid mynning och preferential heating machines
(170) Den anmälande parten hävdar vidare att det inte finns några separata marknader för SFB-maskiner som framställer flaskor avsedda för hettappning eller pastörisering. Det finns bara en mycket liten marknad för sådana maskiner inom EES eftersom dessa processer sällan används. Till skillnad från Tetra säljer Sidel sådana maskiner, men företaget har under de senaste tre åren [...]* sålt [...]* i EES av totalt [...]* SFB-maskiner. Den anmälande parten anser därför inte att SFB-maskiner för hettappning bör betraktas som en separat produktmarknad. Samma sak gäller maskiner för förpackningar med vid mynning och preferential heating machines.
(171) Dessa distinktioner har ingen större betydelse när man analyserar denna transaktion eftersom Tetra inte är verksamt på områdena hettappning, maskiner som framställer förpackningar med vid mynning och preferential heating machines. Dessa maskiner används dessutom i begränsad omfattning inom EES. När man analyserar denna transaktion är det därför inte nödvändigt att definiera en separat marknad för hettappningsmaskiner, maskiner för förpackningar med vid mynning och preferential heating machines.
4.1.4 Kombimaskiner
(172) Den anmälande parten hävdar att det inte finns någon separat marknad för kombimaskiner eftersom de motsvarar en kombination av en SFB-maskin och en fyllningsmaskin som andra leverantörer erbjuder som nyckelfärdiga system eller som kan monteras av kunden själv.
(173) I kombimaskiner kombinerar man blåsning, fyllning och förslutning i en enda maskin. Det krävs ingen bandtransport, lagring eller sköljning av flaskorna. En kombimaskin tar mindre plats och kräver mindre personal än en traditionell PET-produktionslinje, som inbegriper en separat SFB-maskin, ett transportband samt en fyllnings- och förslutningsmaskin. Sidel erbjuder följande typer av kombimaskiner. Combi SRS för vatten utan kolsyra, Combi SRG för kolsyrade läskedrycker, Combi SRU (ultrahygienisk) för känsliga produkter (juice och flytande mejeriprodukter) samt Combi SRA för aseptisk fyllning av känsliga produkter.
(174) Kombimaskinen är en innovation som Sidel lanserade 1999. Sidel har hittills sålt [...]* kombimaskiner och [...]* aseptiska kombimaskiner [...]*. I sitt svar påpekar Tetra att Sidels konkurrenter Krones och Procomac/Sipa också har utvecklat liknande maskiner, nämligen BLOC och SYNCRO, och att Procomac/Sipas maskin också finns i en aseptisk version. Med tanke på att kombimaskinen är en relativt ny innovation är det svårt att bedöma huruvida kunderna anser den vara utbytbar mot standard-PET-linjer i en sådan omfattning att kombimaskiner bör behandlas som en del av marknaden för SFB-maskiner och/eller marknaden för PET-fyllningsmaskiner. Det finns vissa tecken på att kombimaskinen kan utgöra en separat produktmarknad. På efterfrågesidan erbjuder kombimaskinen vissa egenskaper och fördelar som gör den idealisk för vissa kunder. Enligt Sidels säljmaterial har kombimaskinen följande fördelar: den sparar golvutrymme (med upp till 50 procent jämfört med en traditionell PET-linje), man gör betydande besparingar när det gäller sterilisering och sköljning, arbetskostnaderna blir lägre (en operatör kan sköta hela produktionslinjen), tappningshygien blir klart bättre, risken för föroreningar minskar (ingen risk för förorening mellan blåsning och fyllning). I sitt svar hävdar Tetra att Krones och Procomac/Sipas maskiner i princip har samma fördelar. Tetra uppger att en kombimaskin har en normalhastighet som beror på SFB-komponenten, till skillnad från en standardfyllningsmaskin som kan arbeta snabbare då den fyller små flaskor. Enligt Tetra är det också större risk att hela systemet i en kombimaskin ligger nere på grund av fel hos en komponent. Det verkar dock som en kombimaskin är billigare än en kombination av en separat SFB-maskin och en fyllningsmaskin. Små ökningar av priset på en kombimaskin skulle därför inte få kunderna att gå över till traditionella PET-linjer.
(175) Mot denna bakgrund konstateras dock att det i samband med en analys av denna transaktion inte är nödvändigt att definiera en separat marknad för kombimaskiner.
4.1.5 Distinktioner mellan slutprodukter på marknaden för SFB-maskiner
(176) Den anmälande parten invänder kraftigt mot en analys av marknaden för SFB-maskiner där man beaktar slutprodukter. Tetra hävdar för det första att SFB-maskiner inte är specifika för olika slutprodukter, för det andra att de säljs till alla dryckestillverkare oavsett slutanvändning, och för det tredje att leverantören av SFB-maskinen inte ens känner till den avsedda eller aktuella användningen eller om de flaskor som SFB-maskinen framställer kommer att fyllas aseptiskt eller inte(79).
(177) Kommissionen instämmer inte i Tetras påstående. Det är sant att de flesta SFB-maskiner är "generiska". En PET-förpackningslinje, där SFB-maskinen bara är en av komponenterna, skräddarsys dock vanligen för de specifika produkter som kunden skall tappa. Detta är ännu vanligare för känsliga produkter som kräver barriäregenskaper liksom sterila eller ultrahygieniska förhållanden. Det finns också särskilda SFB-maskiner för slutprodukter som skall hettappas eller tappas aseptiskt i en kombimaskin. Framför allt känsliga produkter kräver därför mycket speciella egenskaper hos PET-linjen, vilket innebär att en normal PET-linje inte utgör ett adekvat substitut för tillverkare av känsliga drycker. Exempelvis utgör Sidels maskin SRS G Combi, som utformats för kolsyrade drycker, inte ett alternativ för en dryckestillverkare som vill tappa juice. För denna tillämpning krävs den aseptiska maskinen SRA Combi.
(178) Hur som helst kan en viss kundgrupp för den relevanta produkten utgöra en snävare, separat produktmarknad om en sådan grupp kan vara föremål för prisdiskriminering. Detta är vanligtvis fallet när följande två villkor är uppfyllda: a) det är möjligt att entydigt fastställa vilken grupp en enskild kund tillhör vid det tillfälle då den relevanta produkten säljs till honom, och b) det skulle inte kunna förekomma handel mellan kunder och tredje man skulle inte kunna göra arbitragevinster(80).
(179) Dessa krav är uppfyllda i detta fall. I sin anmälan uppger exempelvis Tetra att leverantörer av SFB-maskiner "ofta skräddarsyr maskiner efter enskilda kunders önskemål"(81). Leverantörer av SFB-maskiner, särskilt Sidel som sätter sin ära i sitt kundorienterade förhållningssätt, samarbetar intimt med sina kunder för att skräddarsy PET-linjer efter deras specifika behov. Sidel samarbetar intimt med kunden då man utformar erforderliga formar (som ger den färdiga flaskan dess form) och testar flaskan under verkliga förhållanden vid sitt testcenter i Le Havre. I Sidels försäljningsbroschyr The World of PET förklarar företaget för sina potentiella kunder att "när ni söker en partner som hjälper er med hela er PET-produktionslinje är Sidel ert bästa val. Vi tillämpar ett koncept som vi kallar intelligent produktionslinje som grundar sig på flödeskontroll. Detta innebär att Sidel erbjuder er en skräddarsydd, nyckelfärdig lösning utifrån er produkt, dess förpackning och önskad produktionshastighet"(82).
(180) Dessutom görs alla beställningar av SFB-maskiner på grundval av anbud. Varje maskin säljs efter enskilda förhandlingar där man ibland ger betydande rabatter på det listade priset. Kommissionens undersökning visar att Sidel i vissa fall har gett rabatter på upp till [...]* på listpriset till enskilda kunder. I sin anmälan uppger Tetra att "priset ofta förhandlas fram utifrån den enskilda kundens specifika behov"(83). Kommissionen anser därför att en leverantör av SFB-maskiner vid försäljningen har mycket ingående kunskaper om hur och för vilken slutprodukt maskinen kommer att användas. De formar som levereras med SFB-maskinen, och som utformats speciellt för varje kund, är inte heller generiska.
(181) Sidel kunde i själva verket identifiera slutanvändningen för flertalet av de av företagets anbud på SFB-maskiner under 2001 som inte varit framgångsrika. I sina inlagor till kommissionen har Tetra också i exakta termer kunnat identifiera de slutprodukter för vilka företagets kunder använder upphandlade SFB-maskiner. Det är framför allt möjligt att identifiera slutprodukter på de marknader där kartong också förekommer som förpackningsmaterial. Kunder som köper SFB-maskiner för att förpacka till exempel flytande mejeriprodukter eller juice är lätta att identifiera, och kommissionen har funnit några sådana kunder som förpackar båda slutprodukterna. Tetra kunde också identifiera köpare av SFB-maskiner efter slutprodukt, och inkom med detaljerade uppgifter till kommissionen(84).
(182) Slutligen är det i praktiken omöjligt att göra arbitragevinster på SFB-maskiner. Den anmälande parten hävdar att det finns en andrahandsmarknad för SFB-maskiner där man skulle kunna göra arbitragevinster. Kommissionens marknadsundersökning visar dock att andrahandsmarknaden för SFB-maskiner vanligtvis handlar om försäljning av föråldrad teknik liksom att den är mycket liten och därmed inte hindrar prisdiskriminering. Andrahandsmarknaden utgörs vanligtvis av maskiner som är 10-15 år, och som säljs till Öst- och Sydösteuropa. Faktorer på efterfrågesidan tyder därför på att det är möjligt för en tillverkare av SFB-maskiner att prisdiskriminera mellan olika typer av slutanvändning.
(183) Mot bakgrund av ovanstående anser kommissionen att det är möjligt för tillverkare av SFB-maskiner att prisdiskriminera mellan olika typer av slutanvändning. Tetras ekonomiska konsulter har försökt vederlägga dessa argument genom att undersöka Sidels möjligheter att prisdiskriminera på grundval av en SFB-maskins slutanvändning. Tetras ekonomiska konsulter undersökte om det fanns några bevis för att man tidigare prisdiskriminerat på grundval av slutanvändning och konstaterade att det inte fanns några bevis för att Sidels marginaler på högkapacitetsmaskiner har varierat på grund av slutanvändning(85). Kommissionens granskade dock den regressionsanalys som använts och fann att uppskattningen inte var solid(86). När man gjorde sin egen uppskattning på grundval av uppgifter som lämnats av parterna med ytterligare förklarande variabler(87) [information om Sidels prispolitik]*. Efter den muntliga hearingen inkom parterna med ytterligare argument. Kommissionen anser dock att dess slutsats förblir korrekt.
4.1.6 SFB-maskinens hastighet för olika slutprodukter
(184) I sitt svar vidhöll Tetra att om distinktionerna mellan slutprodukter visar sig vara lämpliga, så bör de begränsas till marknadssegmenten låg och medelstor kapacitet. Enligt Tetra bör kommissionen göra en viktig distinktion för SFB-maskiner som används i segmentet känsliga drycker. Enligt Tetra har de maskiner som används för att göra flaskor till känsliga drycker vanligtvis låg kapacitet (&lt; 8000 fl/h) eller i bästa fall medelstor kapacitet (8000-15000 fl/h). Tetra förklarar detta genom att hävda att känsliga drycker idag utgör nischprodukter och att dryckestillverkarna därmed använder maskiner med låg kapacitet för att tillgodose en liten efterfrågan.
(185) Kommissionen kan inte instämma i Tetras påstående. De uppgifter som den anmälande parten lämnat i sitt svar(88) visar i själva verket att den genomsnittliga hastigheten hos de SFB-maskiner som användes för känsliga produkter (juice) inom EES under perioden 1995-2000 översteg 8000 fl/h, med en högsta hastighet på 19600 fl/h. Samtliga dessa maskiner bör därför klassificeras som högkapacitetsmaskiner. Det faktum att tillverkare av känsliga produkter använder lågkapacitetsmaskiner när de först inför en PET-linje innebär dessutom inte att man inte kan använda en högre kapacitet när PET blir ett mer etablerat förpackningsmaterial och efterfrågan på PET-produkter ökar. Sidels innovativa system Combi SRA, som utformats för aseptiskt tappade produkter med lång hållbarhet (te, smaksatt vatten, sportdrycker, juice och eventuellt mejeriprodukter i förpackningar med UV-barriär), har en nominell produktionskapacitet på 25200 enlitersflaskor per timme, vilket antyder att Sidel förväntar sig att dessa drycker kommer att tappas i högkapacitetsanläggningar.
(186) Mot denna bakgrund är det inte riktigt att påstå att man bara använder lågkapacitetsmaskiner för känsliga drycker. Kommissionen anser att ett beslut att investera i en PET-fyllningslinje drivs av efterfrågan när en dryckestillverkare räknar med att konsumenterna kommer att efterfråga PET-förpackningar. Det konstateras därför att både hög- och lågkapacitetsmaskiner kan användas för känsliga produkter beroende på den volym av produkten som dryckestillverkaren räknar med att tappa.
4.1.7 Slutsats om definitionen av marknaden för SFB-maskiner
(187) Mot bakgrund av ovanstående konstateras att SFB-maskiner med hög kapacitet utgör en separat marknad som är skild från den för SFB-maskiner med låg kapacitet. Dessutom är det inte nödvändigt att definiera separata marknader för SFB-maskiner med ett enda steg (som inte ingår i marknadsanalysen, och som ändå inte förekommer inom högkapacitetssegmentet), SFB-maskiner för hettappning, SFB-maskiner för förpackningar med vid mynning, preferential heating machines och kombimaskiner.
(188) Med tanke på de känsliga produkternas speciella egenskaper och möjligheten till prisdiskriminering, konstateras vidare att det finns separata relevanta marknader för varje enskild kundgrupp beroende på slutanvändning. Detta gäller särskilt de fyra segmenten känsliga drycker, det vill säga flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker. En leverantör kan med hjälp av speciella metoder lätt identifiera och rikta in sig på kunder som tappar dessa produkter.
4.2 Barriärteknik
(189) PET är ett gasgenomträngligt material. För att PET skall kunna användas effektivt för att förpacka känsliga produkter som behöver skyddas mot syre och koldioxid (kolsyrade läskedrycker i små förpackningar, öl, juice, te- och kaffedrycker samt i en mer begränsad omfattning flytande mejeriprodukter) måste man förstärka materialets barriäregenskaper genom att tillsätta material som innehåller barriärteknik. Barriärerna syftar till att hindra syre och aldehyder (som finns i plasten) att tränga in i förpackningen och försämra dess innehåll liksom koldioxid från att läcka ut från förpackningen och försämra kolsyreinnehållet hos öl, kolsyrat mineralvatten och kolsyrade läskedrycker. När PET-flaskor behandlas med barriärteknik ökar den förpackade produktens hållbarhet avsevärt.
(190) Den anmälande parten hävdar att barriärteknik är en separat relevant produktmarknad som omfattar alla produkter och processer som kan förstärka barriäregenskaperna hos PET.
(191) Barriärteknik kan delas in i följande fyra huvudkategorier: 1) teknik för beläggning med flera lager (där man kombinerar den vanliga PET-plasten med ett barriärmaterial, ibland i kombination med kemiskt avluftningsmedel, 2) spraybeläggning (barriärer som sprejas på flaskans utsida i ett särskilt steg efter blåsningen), 3) plasmabeläggning (det finns både inre och yttre plasmabeläggning) samt 4) förstärkt lager av PET (förstärkt PET-harts som har erforderliga barriäregenskaper).
(192) Teknik för beläggning med flera lager har funnits längst på marknaden och anses därför vara den mest etablerade tekniken. Vid beläggning med flera lager kombinerar man den vanliga PET-plasten med ett barriärmaterial, ibland i kombination med kemiskt avluftningsmedel(89). Tillverkaren använder detta material för att antingen skapa ett flaskämne som redan från början har flera lager (samtidig formsprutning) eller för att täcka ett vanligt flaskämne (översprutning). Flaskämnen belagda med flera lager blåses i en vanlig SFB-maskin.
(193) Spraybeläggning innebär att man sprejar på barriären på utsidan av en färdig PET-flaska i ett separat steg efter blåsning. Det krävs särskilda maskiner för att täcka flaskorna men vanliga SFB-maskiner används fortfarande för att framställa dem.
(194) Plasmabeläggning är den nyaste barriärtekniken. Den innebär att man applicerar ett tunt lager av antingen amorft kol (Sidels Actis) eller kiseloxid SiOX (Tetras Glaskin) på flaskans in- eller utsida i ett separat steg efter att flaskan formats i en vanlig SFB-maskin. Det krävs särskilda maskiner för att applicera plasmabeläggningen på den färdiga flaskan. Plasmabeläggning har ännu inte slagit genom på marknaden.
(195) Slutligen utgörs förstärkt lager av PET av ett förstärkt harts, som redan har barriäregenskaper och inte behöver behandlas vidare. Detta material kan användas för att framställa standardflaskämnen som sedan formas i en vanlig SFB-maskin, vilken då framställer flaskor som har erforderliga barriäregenskaper. Förstärkt PET i ett lager har ännu inte börjat säljas, men förväntas komma på marknaden inom en nära framtid(90).
(196) Bägge parterna har barriärtekniker med plasmabeläggning, nämligen Actis (Sidel) och Glaskin (Tetra), liksom barriärteknik med beläggning i flera lager, nämligen Sealica(91) (Tetra). Även om dessa kategorier utgör något olika förhållningssätt i barriärfrågan anser den anmälande parten att detta inte utgör någon grund för att definiera separata marknader.
(197) Kommissionen har genomfört en omfattande marknadsundersökning för att bedöma om de olika barriärteknikerna utgör separata marknader och framför allt om plasmabeläggning (där parternas verksamheter överlappar varandra) kan utgöra en separat produktmarknad. Flertalet marknadsaktörer, särskilt företag med betydande kunskap i barriärteknik, liksom oberoende studier stöder Tetras påstående att alla barriärtekniker i dagsläget är utbytbara på efterfrågesidan eftersom de ger identiska eller åtminstone liknande resultat(92). Exempelvis har [...]* sålt öl i flaskor belagda med flera lager såväl som i flaskor där man provar plasmabeläggning. [...]* använder beläggning med flera lager i vissa länder, medan man använder sin egen plasmateknik i andra. Kunderna kan inte skilja mellan slutprodukterna.
(198) Dessutom är barriärteknik en marknad på framväxt. Marknadsundersökningen visar också att ingen enskild barriärteknik har utkristalliserat sig som en tydlig vinnare, även om det finns vissa tecken på att parternas plasmateknik, som är väl utvecklad, har vissa kostnadsfördelar. Kommissionens undersökning visar att vissa oberoende tredje parter bedriver aktiv forskning på området barriärteknik och står i begrepp att börja sälja ny enlagersteknik som kan ge större kostnadsfördelar än plasmabeläggning, samtidigt som materialet har den fördelen att det kan användas som standard-PET i vanliga SFB-maskiner (tekniken kräver alltså inga särskilda maskiner) utan ytterligare kapitalkostnader som följd.
(199) Mot denna bakgrund konstateras att all barriärteknik för PET utgör en del av samma produktmarknad, vilken omfattar olika lösningar som beläggning med flera lager, plasma, spraybeläggning och ett förstärkt lager av PET. Kommissionen utesluter emellertid inte möjligheten att någon teknik (troligen teknik med ett förstärkt lager av PET eller plasmateknik) i framtiden kommer att få sådana tekniska egenskaper och kostnadsfördelar att den bör anses utgöra en separat produktmarknad.
4.3 Fyllningsmaskiner för PET (aseptiska och icke-aseptiska)
(200) Den anmälande parten hävdar att fyllningsmaskiner för PET bör delas in i två separata produktmarknader: aseptiska och icke-aseptiska fyllningsmaskiner.
(201) Kommissionen har kommit fram till slutsatsen att aseptiska och icke-aseptiska förpackningar tillhör två separata relevanta produktmarknader. När det gäller fyllningsmaskiner för PET bekräftar kommissionens marknadsundersökning att aseptiska och icke-aseptiska fyllningsmaskiner inte är utbytbara varken på efterfrågesidan eller på utbudssidan. Aseptiska fyllningsmaskiner tappar en produkt under sterila förhållanden som säkrar en längre hållbarhet. De bygger på en mycket mer komplicerad teknik än icke-aseptiska fyllningsmaskiner, och används vanligtvis för andra produktkategorier, nämligen så kallade känsliga produkter såsom flytande mejeriprodukter, juice samt te- och kaffedrycker. Det har därför konstaterats att aseptiska respektive icke-aseptiska fyllningsmaskiner för PET tillhör olika produktmarknader.
(202) Den anmälande parten hävdar att aseptiska fyllningsmaskiner för PET inte kan bytas ut mot andra aseptiska fyllningsmaskiner, i första hand aseptiska fyllningsmaskiner för HDPE och hettappningsmaskiner för PET. Fyllningsmaskiner för HDPE används nästan enbart för att förpacka UHT-mjölk. Fyllningsmaskiner för HDPE uppvisar betydande tekniska skillnader gentemot aseptiska fyllningsmaskiner för PET. Alla leverantörer kan inte erbjuda bägge typerna av maskin. Dessa skillnader kan dock suddas ut i framtiden eftersom vissa marknadsaktörer, inklusive Tetra (med LFA-20 ON), håller på att utveckla maskiner som kan växla mellan aseptisk tappning på HDPE- respektive på PET-flaskor.
(203) Hettappning är en icke-aseptisk metod för drycker med hög syrahalt (främst juice) där man steriliserar drycken genom att värma upp den till cirka 80 grader och sedan tappa den på PET-flaskor vid den temperaturen. Hettappning ger en liknande hållbarhet som aseptisk fyllning på PET-flaskor. Den påverkar emellertid produktens smak. Konsumenterna anser i allmänhet att aseptiskt tappade produkter smakar bättre. Hettappning är mindre populärt i EES, medan tekniken är utbredd i Nordamerika. Vid hettappning används också en annan teknik, som mer liknar den enklare tekniken för icke-aseptisk fyllning. Flaskorna måste vara tjockare än vanliga PET-flaskor för att stå emot värmen. Utbytbarheten är därför liten både på efterfråge- och utbudssidan.
(204) Mot denna bakgrund konstateras att det finns två separata produktmarknader för aseptiska respektive icke-aseptiska fyllningsmaskiner för PET-flaskor.
4.4 PET-flaskämnen
(205) Den anmälande parten hävdar att det finns en separat marknad för flaskämnen. PET-flaskämnen består av rör av PET-harts som används i en SFB-maskin för att framställa den färdiga flaskan. Det finns två typer av flaskämnen: standardflaskämnen och flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper. Flaskämnen framställs vanligtvis av förpackningsföretag, som sedan själva producerar flaskor eller säljer dem till dryckestillverkare som i sin tur producerar flaskor. Flaskämnen med förstärkt barriär används för syre- och ljuskänsliga produkter. Standardflaskämnen och flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper är inte utbytbara varken på efterfrågesidan (ett standardflaskämne kan till exempel inte användas för en syrekänslig produkt) eller på utbudssidan (standardflaskämnen är en vanlig handelsvara medan flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper kräver speciell teknik som inte alla leverantörer av standardflaskämnen har).
(206) Mot denna bakgrund konstateras att flaskämnen utgör en separat produktmarknad eftersom det inte tycks finnas några substitut på varken efterfråge- eller utbudssidan. De som använder SFB-maskiner kan bara använda PET-flaskämnen för att producera PET-flaskor. Tillverkare av andra slags plastmaterial kan inte gå över till att tillverka flaskämnen. Dessutom utgör standardflaskämnen och flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper två separata delmarknader.
5. KARTONGFÖRPACKNINGSSYSTEM
(207) Den anmälande parten hävdar att det finns fyra separata produktmarknader inom sektorn för kartongförpackningar: aseptiska förpackningsmaskiner för kartong, aseptiska kartonger, icke-aseptiska förpackningsmaskiner för kartong samt icke-aseptiska kartonger.
(208) Vid förpackning med kartong matas förfabricerat men ovikt (platt) kartongmaterial in i en enda kartongfyllningsmaskin där materialet både viks och fylls. Både den aseptiska och icke-aseptiska produktionsprocessen är indelad i två delar: produktion och försäljning av kartongmaterial samt tillverkning och försäljning av kartongfyllningsmaskiner. Det vanliga kartongmaterialet är tryckt, veckat, laminerat och skuret i rullar eller skivor. Aseptisk kartong kräver ännu en process där man applicerar ett aluminiumlager mellan två lager polyetylen på det aseptiska kartongmaterialet, vilket fungerar som en barriär för syre, smakämnen och ljus. Kartongen matas sedan in i fyllningsmaskin där den försluts nertill, varefter den fylls med drycken och försluts upptill. I aseptiska maskiner får kartongen först ett sterilt bad, varefter den får torka i steril luft.
(209) Kommissionen har definierat den relevanta marknaden för kartongförpackningar i tidigare beslut som gällt Tetra, och dess slutsatser har bekräftats av förstainstansrätten(93). Den anmälande parten bestrider inte dessa definitioner, och marknadsundersökningen visar att det inte har skett några betydande förändringar på marknaden för kartongförpackningar som motiverar några andra definitioner. Det konstateras därför att det finns fyra separata produktmarknader: aseptiska förpackningsmaskiner för kartong, aseptiska kartonger, icke-aseptiska förpackningsmaskiner för kartong samt icke-aseptiska kartonger.
C. RELEVANTA GEOGRAFISKA MARKNADER
(210) Den anmälande parten hävdar att den relevanta marknaden för PET-förpackningsutrustning (inklusive SFB-maskiner, barriärteknik och fyllningsmaskiner) och flaskämnen åtminstone omfattar hela EES eftersom alla leverantörer är verksamma i hela EES, och kan erbjuda och faktiskt erbjuder sin utrustning över gränserna.
(211) Kommissionens undersökning och analys stöder i princip synpunkten att den relevanta geografiska marknaden för PET-förpackningsutrustning och PET-flaskämnen utgörs av EES. Leverantörer från tredje land har mycket begränsad verksamhet på EES-marknaden. Samma sak gäller marknaden för förpackningsutrustning för flytande livsmedel i allmänhet och marknaden kartongförpackningsutrustning i synnerhet(94).
(212) Mot denna bakgrund konstateras att den relevanta geografiska marknaden för alla relevanta produktmarknader som nämns ovan utgörs av EES.
D. BEDÖMNING UR KONKURRENSHÄNSEENDE
(213) Kommissionens marknadsundersökning och marknadsanalys visar att transaktionen kan förstärka Tetras dominerande ställning på marknaden för aseptiska kartongförpackningsmaskiner och aseptiska kartonger samt skapa en dominerande ställning på marknaden för PET-förpackningsutrustning, särskilt SFB-maskiner (låg och hög kapacitet) inom de känsliga slutproduktsegmenten flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker.
(214) Den sammanslagna enhetens framtida dominerande ställning på två närliggande marknader och en stark ställning på en tredje marknad (EFB-maskiner och fyllningsmaskiner för HDPE) kommer sannolikt att förstärka enhetens ställning på båda marknaderna, skapa hinder för marknadsinträde, minimera befintliga konkurrenters betydelse samt skapa en monopolstruktur på hela marknaden för aseptiska och icke-aseptiska förpackningar för känsliga produkter i EES.
1. TETRAS NUVARANDE DOMINERANDE STÄLLNING PÅ MARKNADEN FÖR ASEPTISK KARTONG OCH LEDANDE STÄLLNING PÅ MARKNADEN FÖR ICKE-ASEPTISK KARTONG
(215) Genom sin industrikoncern Tetra Pak riktar Tetra in sig på att utveckla, tillverka och sälja system för framställning, förpackning och distribution av flytande livsmedel. Tetras verksamhet inbegriper kartongförpackningar, där man är världsledande, och sedan 1990-talet plastförpackningar och produktionsutrustning. Framför allt tillverkar Tetra material till kartongförpackningar, fyllningsmaskiner samt därmed förknippad kringutrustning och utrustning för distributionsförpackning för både icke-aseptiska (Tetra Brik, Tetra Rex och Tetra Top) och aseptiska (Tetra Brik Aseptic) kartongförpackningar. Tetra är världens enda företag av detta slag som kan erbjuda sina kunder övergripande system som integrerar produktionslinjer med förpacknings- och distributionssystem. Företagets inriktning inbegriper flytande mejeriprodukter, ost, drycker och färdiglagad mat(95). I Tetras årsredovisning för 1999 redovisas följande fördelning mellan de produkter som förpackades i förpackningar från Tetra Pak under året: UHT-mjölk [...]*, juice och drycker utan kolsyra [...]*, pastöriserad (färsk) mjölk [...]* samt andra produkter [...]*.
(216) I sitt beslut av den 24 juli 1991(96) konstaterade kommissionen att Tetra hade en dominerande ställning på marknaden för aseptiska kartongförpackningsmaskiner och aseptiska kartonger. Denna slutsats fick stöd av både förstainstansrätten(97) och EG-domstolen(98). Kommissionen konstaterade också att Tetra hade en dominerande ställning i ett beslut enligt koncentrationsförordningen (ärende IV/M.68 - Tetra Pak/Alfa-Laval(99)). De faktorer som föranledde kommissionen och domstolen att dra denna slutsats redovisas nedan.
(217) Domstolen konstaterade att Tetra Pak hade ungefär 90 procent av marknaderna för aseptiska kartongförpackningsmaskiner och aseptiska kartonger. Domstolen ansåg att det stod klart att sådana marknadsandelar innebar att Tetra Paks marknadsställning gjorde företaget till en oundviklig partner för förpackningsföretag och gav det frihet att uppträda därefter. Kommissionen ansåg sålunda med rätta att sådana marknadsandelar normalt i sig bevisar att det förekommer en dominerande ställning. Domstolen beaktade också att det bara fanns en konkurrent (PKL, som senare gick samman med SIG), med en marknadsandel på 10 procent på dessa båda marknader. Domstolen konstaterade vidare att förekomsten av tekniska hinder och patent hindrade nya konkurrenter att träda in på marknaden för aseptiska maskiner. Samtliga dessa faktorer bidrog till domstolens åsikt att Tetra Paks dominerande ställning kvarstod eller förstärktes på marknaderna för aseptiska maskiner och kartonger.
(218) Kommissionens marknadsundersökning bekräftar nästan entydigt att det under de senaste fem åren (t.o.m. 2001) inte skett några nämnvärda förändringar på marknaden för kartongförpackningar som skulle ändra kommissionens bedömning av Tetras ställning på marknaden för aseptiska kartonger. I korthet har Tetra av följande skäl fortfarande en dominerande ställning på marknaden för aseptiska kartonger: mycket stora marknadsandelar (kring 80 procent under en lång tid), konkurrenterna har en svag ställning (SIG med [10-20 %]* och tre mindre aktörer; Elopak, International Paper och VarioPak, med högst [0-10 %]*), teknisk komplexitet och tekniska hinder särskilt när det gäller aseptiska kunskaper och Tetras överlägsna teknik (SIG kan inte matcha Tetras system med rullar med aseptisk kartong), patent (många löper ut men nya tillkommer varje år) och slutligen den överordnade betydelsen av tidigare meriter på området aseptiska förpackningar (kunderna kräver garantier att produkterna är sterila), vilket leder till mycket stora hinder för inträde på marknaden. Dessa faktorer liksom Tetras storlek, FoU-kapacitet, finansiella styrka och internationella verksamhet (service- och försäljningsenheter i hela världen) gör företaget till en oundviklig affärspartner för företag som producerar flytande livsmedel och som vill förpacka sina produkter i kartong, särskilt aseptisk kartong.
(219) Framför allt har Tetra enligt uppgifter från den anmälande parten en andel på cirka 80 procent (mätt som värde) av EES-marknaden för aseptiska kartonger för flytande livsmedel, medan konkurrenterna (International Paper, SIG, Elopak and Variopak) tillsammans hade cirka 20 procent av marknaden under 2000. Tetra tycks få en liknande marknadsandel även om man mäter den som antal producerade förpackningar (i miljoner) eller som (miljoner) liter förpackade produkter. Enligt Tetra uppgick dess andel av alla aseptiska fyllningsmaskiner under år 2000 till [70-80 %]* ([...]* maskiner) i EES, medan konkurrenternas andel sammanlagt uppgick till cirka [20-30 %]* ([...]* maskiner). När det gäller aseptiska slutprodukter uppgick Tetras marknadsandelar under å 000 till följande: aseptisk juice (inräknat tedrycker och drycker med fruktsmak) [60-70 %]* och aseptiska flytande mejeriprodukter [80-90 %]*.
(220) Även om dess andel av marknaden för aseptiska kartonger idag är något mindre än när kommissionen fattade ett tidigare beslut(100), har Tetra haft en fortsatt stor marknadsandel under de senaste tio åren, vilket innebär en stabil marknadsandel under en lång tid.
(221) Vissa marknadsaktörer uppger i sina svar på kommissionens förfrågan att konkurrenter (Elopak och International Paper) har trätt in på marknaden under de senaste tio åren. I vissa svar påpekas att Tetras starka ställning beror på dess affärsmässiga styrka och att vissa konkurrenter kan matcha vissa av Tetras system (kartongkvalitet, innovation, tryckteknik men inte förslutningsteknik), men inte Tetras stora utbud. Dessutom fortsätter flertalet av de tillfrågade marknadsaktörerna att betrakta tidigare erfarenheter av aseptisk förpackning som en garanti för sterila slutprodukter, vilket är viktigt för kunderna och gör det svårt för nya leverantörer att träda in på marknaden.
(222) I sitt svar på kommissionens meddelande om invändningar uppgav Tetra att "Tetra Laval i detta ärende godtar kommissionens bedömning att Tetra Laval idag åtnjuter en ledande och i mångas ögon dominerande ställning på marknaden för aseptiska kartongförpackningar och aseptisk förpackningsutrustning".
(223) Mot denna bakgrund konstateras att Tetra fortfarande har en dominerande ställning på marknaden för aseptiska kartongförpackningsmaskiner och på marknaden för aseptiska kartonger, vilket innebär att företaget i hög grad kan uppträda oberoende av sina konkurrenter, kunder och i sista hand konsumenterna.
(224) När det gäller sambandet mellan en dominerande ställning på marknaden för aseptiska kartonger och en ledande ställning på marknaden för icke-aseptiska kartonger, har EG-domstolen undersökt kopplingarna mellan de icke-aseptiska och de aseptiska marknaderna mot bakgrund av artikel 82 i EG-fördraget(101). I detta fall var det inte nödvändigt att slå fast huruvida det marknadsinflytande som ger Tetra Pak en ledande ställning på de icke-aseptiska marknaderna bör betraktas som likställt med att Tetra Pak har en dominerande ställning i den mening som avses i artikel 82 i EG-fördraget. Med tanke på att Tetra Pak har 78 procent av hela förpackningsmarknaden, det vill säga både aseptiska och icke-aseptiska förpackningar, ansåg domstolen att kommissionen med rätta antagit att Tetra även skulle ha en dominerande ställning på denna övergripande marknad.
(225) I sitt svar uppger den anmälande parten att den inte instämmer med de teoretiska kopplingar som gjordes i ärendet Tetra Pak II, men man kommer inte med några avgörande argument för varför denna teori, som EG-domstolen bekräftade i målet Tetra Pak II, bör avfärdas. Tetra hävdar att denna teori ändå inte har någon betydelse för detta förfarande eftersom förvärvet av Sidel inte påverkar marknaden för kartongförpackningar(102), och har därför beslutat att inte komma med några ytterligare argument.
(226) Kommissionen godtar inte Tetras påstående och anser att Tetra fortfarande har en dominerande ställning på den övergripande marknaden för kartongförpackningar. Kommissionen har inga skäl att avfärda en teori som fått EG-domstolens stöd i ett fall med nästan identiska marknadsförhållanden. Den betydelse som tillfästes kopplingarna mellan marknaderna för aseptiska respektive icke-aseptiska kartonger i ärendet Tetra Pak II berodde på att samma nyckelprodukter förpackas i de båda kartongtyperna samt på tillverkarnas och användarnas uppträdande. De aseptiska och icke-aseptiska maskiner och kartonger som det ärendet handlade om användes båda för att förpacka samma flytande livsmedel, särskilt mejeriprodukter och juice. Dessutom slog man fast att en betydande del av Tetras kunder (35 procent) verkade inom både det aseptiska och det icke-aseptiska segmentet(103). Slutligen ansåg domstolen att kommissionen helt riktigt hade noterat att uppträdandet hos de viktigaste tillverkarna av kartongförpackningssystem bekräftade kopplingen mellan de aseptiska och icke-aseptiska marknaderna. Tetra och PKL verkade redan på alla fyra marknaderna och den tredje konkurrenten Elopak, som var väletablerad inom det icke-aseptiska segmentet, hade försökt att bryta in i de aseptiska segmenten. Domstolen ansåg att det faktum att Tetra Pak redan hade närmare 90 procent av marknaderna inom det aseptiska segmentet visade att Tetra - för företag som framställer både färska flytande livsmedel och sådana med lång hållbarhet - inte bara var en oundviklig leverantör av aseptiska system, utan också en gynnad leverantör av icke-aseptiska system.
(227) Genom sin tekniska ledning och monopolliknande ställning inom det aseptiska segmentet kunde Tetra dessutom fokusera sina insatser på de närliggande icke-aseptiska marknaderna, där företaget redan var väletablerat, utan att behöva oroa sig för vedergällning inom det aseptiska segmentet. Detta innebar att företaget kunde uppträda fritt jämfört med övriga ekonomiska aktörer även på de icke-aseptiska marknaderna. Följaktligen ansåg domstolen att dessa omständigheter sammantaget motiverade förstainstansrättens slutsats att Tetra Pak kunde uppträda fritt jämfört med övriga ekonomiska aktörer på dessa marknader - utan att rätten behövde visa att företaget var dominerande på de icke-aseptiska marknaderna. Domstolen konstaterade att "Tetra Paks monopolliknande ställning på de aseptiska marknaderna och dess överlägsna ställning på de icke-aseptiska marknaderna - som var olika men mycket närliggande - placerade detta företag i en situation som var jämförbar med en dominerande ställning på samtliga ifrågavarande marknader"(104).
(228) I detta avseende tycks kommissionens undersökning i detta ärende inte påvisa några grundläggande förändringar på marknaden för icke-aseptiska förpackningsmaskiner för kartong och icke-aseptiska kartonger. Utifrån de upplysningar som kommissionen förfogar över tycks Tetras ledande ställning på marknaderna för icke-aseptisk kartong kvarstå.
(229) Enligt Tetras egna uppgifter hade företaget [50-60 %]* av EES-marknaden för icke-aseptiska kartonger avsedda för flytande livsmedel (mätt i värde) under 2000. Den näst största aktören på denna marknad, Elopak, hade en mycket mindre andel, åtföljd av SIG, International Paper och Variopak. Tetra tycks ha en liknande andel av denna marknad om man bedömer dess marknadsställning på grundval av antalet (miljoner) liter förpackade produkter. Räknat utifrån totalt antal producerade förpackningar (i miljoner) uppgår dess marknadsandel till [50-60 %]* i EES. När det gäller icke-aseptiska slutprodukter uppgick Tetras marknadsandelar under 2000 till följande: icke-aseptisk juice [30-40 %]*, juice totalt [60-70 %]*, icke-aseptiska flytande mejeriprodukter [50-60 %]*, flytande mejeriprodukter totalt [70-80 %]*.
(230) Redan 1987 rapporterades Tetra ha en andel på cirka 55 procent(105) av marknaden för icke-aseptiska maskiner. Följaktligen har Tetra lyckats behålla en stor marknadsandel under de senaste tio åren, vilket innebär en stabil marknadsandel under en lång tid.
(231) Kommissionen drar därför slutsatsen att Tetra fortsätter att ha en dominerande ställning på marknaden för aseptiska förpackningsmaskiner och kartonger, och en ledande ställning på marknaden för icke-aseptiska förpackningsmaskiner och kartonger. Med tanke på att Tetra hade en andel på ([60-70 %]*) av hela marknaden för både aseptiska och icke-aseptiska kartonger har Tetra också en dominerande ställning på den samlade marknaden för kartongförpackning.
2. SIDELS LEDANDE STÄLLNING PÅ MARKNADEN FÖR PET-FÖRPACKNINGSUTRUSTNING
2.1 Sidel har en ledande ställning på marknaden för SFB-maskiner
(232) Sidel utformar och tillverkar förpackningssystem med huvudinriktning på utveckling av plastförpackningar. Sidel verkar på massmarknaderna, som inbegriper drycker (vatten, juice, sportdrycker och öl), livsmedelsprodukter som mjölk, matolja och sås samt kosmetika och läkemedelsprodukter (schampo, kosmetiska krämer och tandkräm)(106).
(233) Sidel tillverkar maskiner med både låg och hög kapacitet. Inom segmentet SFB-maskiner med låg kapacitet, hade Sidel under år 2000 enligt den anmälande parten en marknadsandel på [30-40 %]* räknat som både kapacitet och enhetsförsäljning i EES. Den näst största aktören var Tetra med en marknadsandel på [20-30 %]*, fast med maskiner av lägre kvalitet där man använder linjär teknik i stället för den mer komplexa rotationsteknik som används i Sidels maskiner. Övriga konkurrenter är mycket mindre och inbegriper ADS med en marknadsandel på cirka [10-20 %]*, Urola med [0-10 %]*, Sipa med [0-10 %]* och SIG med [0-10 %]*. Det bör också noteras att Sidels maskiner med låg kapacitet utgörs av rotationsmaskiner av hög kvalitet. Sidels andel av marknaden för rotationsmaskiner med låg kapacitet uppgår till [mer än 70 %]*.
(234) Sidel har en ännu starkare ställning på marknaden för SFB-maskiner med hög kapacitet. Sidel är pionjär och världsledande genom att ha tillverkat SFB-maskiner i mer än tio år med särskild inriktning på avancerade SFB-maskiner med hög kapacitet. Detta har föranlett den oberoende analytikern BNP Paribas att hävda att "Sidels maskiner har blivit branschnorm" och att "Sidel i praktiken har monopol på toppskiktet med stora marginaler"(107). I bilagorna till anmälan uppger Tetra att "Sidel åtnjuter en mycket stark ställning på marknadens toppskikt med stora marginaler, vilken man försvarar genom sina utgifter på FoU, sitt globala servicenät och genom att ha skapat branschnormen".
(235) Enligt uppgifter från Sidel uppgick företagets marknadsandelar inom specifika slutproduktsegment mätt som installerad kapacitet under perioden 1995-2000 till följande: färsk mjölk [30-40 %]*; UHT-mjölk (smaksatt) [60-70 %]*, flytande mejeriprodukter totalt [60-70 %]*, icke-aseptisk juice (inräknat hettappad) [70-80 %]*, aseptisk juice 50-60 % och juice totalt [60-70 %]*.
(236) 1999 stod Sidels SFB-maskiner (både låg och hög kapacitet) för [60-70 %]* av den installerade basen globalt och för [60-70 %]* av den installerade basen i Europa. Mer än varannan PET-flaska i världen tillverkas med Sidels maskiner. På marknaden för SFB-maskiner med hög kapacitet, det vill säga maskiner som tillverkar mer än 8000 fl/h, är Sidel också klart marknadsledande. Denna ställning illustreras inte bara av en stor marknadsandel, utan också av vissa starka sidor hos företaget som redovisas nedan.
(237) På EES-marknaden för SFB-maskiner med hög kapacitet hade Sidel under år 2000 en andel på [60-70 %]* (räknat som kapacitet) och på [60-70 %]* (räknat som sålda enheter). Jämfört med marknaden för SFB-maskiner med låg kapacitet, där man använder mindre komplicerad teknik, är antalet konkurrenter mycket begränsat: det finns bara tre verksamma konkurrenter på denna marknad. Alla konkurrenter har mycket mindre marknadsandelar. Krones har en marknadsandel på cirka [10-20 %]*, SIG [10-20 %]* och Sipa [0-10 %]*. Tetra menar att eftersom alla beställningar av SFB-maskiner görs på grundval av anbud, så är historiska marknadsandelar ingen tillförlitlig indikator på framtida framgångar. Såvida det inte finns några specifika bevis för att det tidigare mönstret inte längre återspeglar nuläget är det emellertid rimligt att anta att en tillverkares marknadsandel åtminstone ger en indikation på dess styrka.
(238) Det verkar som om Sidel sedan 1998 har förlorat cirka [10-20 %]* av sin andel av marknaden för högkapacitetsmaskiner, men bara [0-10 %]* av marknaden för lågkapacitetsmaskiner. Denna minskade marknadsandel anses bero på konkurrens från SIG, Krones och Sipa, utan att någon enskild konkurrent konsekvent tagit andelar.
(239) Under perioden 1998-2000 förlorade företaget förvisso marknadsandelar i vissa regioner, men man gjorde stora investeringar i forskning och utveckling som exempelvis ledde till att man lanserade barriärtekniken Actis och aseptisk kombiteknik under 1999. Med dessa tekniker riktade Sidel in sig på känsliga produkter (öl, mjölk och juice) och tillfogade ungefär [...]* förpackningsenheter till den befintliga potentiella marknaden på 300 miljarder enheter för drycker med och utan kolsyra. Denna fokusering återspeglas dessutom i årets utgifter för forskning och utveckling på cirka 39,3 miljoner euro, vilket motsvarar 4,5 procent av företagets försäljning. Dessa investeringar gjorde det möjligt för Sidel att ta marknadsandelar inom sektorn fullständiga förpackningslinjer och skapa nya marknader för mejeriprodukter, juice och öl(108).
(240) Tetra hävdar att kommissionen har överskattat Sidels marknadsandelar. Detta påstående verkar inte vara motiverat. Kommissionens marknadsundersökning och marknadsanalys bekräftar att Sidel har marknadsandelar på [mer än 50 %]*. Enligt Sidels senaste uppskattning har företaget fortsatt mycket stora marknadsandelar på [60-70 %]* räknat utifrån försäljningen under de tre första kvartalen 2001 och på [50-60 %]* räknat utifrån den installerade basen.
(241) Kommissionens marknadsundersökning bekräftar också att segmentet SFB-maskiner ger stora vinstmarginaler. Enligt de siffror som lämnats av Sidel och dess ekonomiska konsulter har företaget under de senaste tre åren åtnjutit marginaler på cirka [...]* på sina SFB-maskiner med hög kapacitet. I sitt svar hävdar Tetra för det första att Sidels marginaler har minskat med [...]* procentenheter under de senaste fyra åren och för det andra att bruttomarginaler i denna storleksordning inte alls är ovanliga, utan nödvändiga för att återvinna riskfyllda FoU-utgifter samt täcka personalkostnader och andra kostnader. Kommissionens analys visar att Sidels marginaler är relativt stora inom branschen. Skillnaden mellan Sidels mindre marginaler på den mer konkurrensutsatta marknaden för lågkapacitetsmaskiner och företagets större marginaler på den mer koncentrerade marknaden för högkapacitetsmaskiner illustrerar i viss mån Sidels marknadsinflytande på den sistnämnda.
(242) Kunderna uppfattar fortfarande ofta Sidel som det företag som erbjuder de bästa SFB-maskinerna när det gäller kvalitet och teknisk assistans, tillförlitlighet, flexibilitet, livslängd och leveranstider. Detta har lett till att vissa stora kunder har som policy att nästan uteslutande köpa Sidels maskiner. Sidel är också det enda företaget som tillverkar speciella typer av maskiner, till exempel maskiner med extremt hög kapacitet (50000 fl/h).
(243) Dessutom är en stor andel av Sidels försäljning av SFB-maskiner (cirka [...]*) integrerade i fullständiga buteljeringslinjer. För att tillgodose kundernas ökade efterfrågan på integrerade tjänster kan Sidel erbjuda dem vittomfattande tjänster med stor expertis när det gäller formgivning av primära förpackningar (avdelningarna för utformning av former respektive av formar, blåsningstestcentret), automatiserade system för att kontrollera blandningen av ingredienser (Guérin), en ökad livsmedelssäkerhet, ledande formblåsningsutrustning, innovativa fyllningsmetoder (kombiteknik) och lösningar för produktflödeskontroll (Gebo) - från formgivning av produktionslinjen till leverans av ett nyckelfärdigt system samt kontroll av inplastning och palletering.
(244) Sidel har ett globalt nät med 25 serviceorganisationer. Varje år erbjuder Sidel sina kunder 12000 timmars utbildning i sju utbildningscenter runt om i världen. Av Sidels totala försäljning 1999 stod tjänster för 19 procent, maskiner för 63 procent och fullständiga produktionslinjer för 18 procent(109).
(245) I sitt svar(110) och vid den muntliga hearingen hävdade Tetra med emfas att Sidel möter hård konkurrens från sina tre konkurrenter inom högkapacitetssegmentet och att Sidels starka sidor inte räcker för att kommissionen skall kunna konstatera att Sidel kan agera oberoende av sina konkurrenter och kunder och att Sidel därför inte har en dominerande ställning inom segmentet SFB-maskiner med hög kapacitet. Framför allt hävdar Tetra att marknaden för SFB-maskiner med hög kapacitet kännetecknas av innovations- och imitationscykler. Det finns inga viktiga patent inom branschen och konkurrenterna har tidigare lyckats kopiera Sidels maskiner. Många av Sidels nyheter har kopierats inom två till tre år efter att de blivit affärsmässigt gångbara. Sidels tre konkurrenter inom segmentet kan konkurrera med Sidel eftersom de erbjuder liknande maskiner med alla hastigheter, kanske med undantag för maskiner med en extremt hög kapacitet på 50000 fl/h. Framför allt gjorde Tetra en jämförelse mellan Sidels respektive konkurrenternas maskiner och tjänster, och konstaterade att Sidels tre största rivaler SIG, Krones och SIPA kan konkurrera med Sidel i varje avseende inklusive maskinkapacitet och service. Den anmälande partens påståenden fick inte stöd i marknadsundersökningen. Exempelvis hävdade Tetra vid den muntliga hearingen att SIPA kan erbjuda hettappningsmaskiner och maskiner för förpackningar med vid mynning. Detta stämmer inte. Tetra tonade också ned betydelsen av Sidels FoU-utgifter. Kommissionen fann dock att Sidel under 1998 lade ut [...]* på FoU, vilket enligt företagets vd Francis Olivier, "placerar oss långt före våra viktigaste konkurrenter"(111).
(246) Kommissionen håller med Tetra om att Sidel inte har en dominerande ställning på marknaden för SFB-maskiner med hög kapacitet. Kommissionen konstaterar dock att Sidels ställning i detta segment är mycket stark, och att företaget här är ledande både inom EES och globalt. Framför allt står det fortfarande klart - vilket bekräftas av kommissionens marknadsundersökning - att Sidels maskiner bygger på en ledande teknik och har ett utmärkt rykte på marknaden. De kunder till Sidel som svarade på kommissionens förfrågan bekräftade att Sidel låg före sina konkurrenter i fråga om maskinkvalitet, omfattning av och räckvidd hos provningar, korrigering av programfel (debugging), formgivning av flaskor och erfarenhet.
(247) De tekniska hindren för inträde på marknaden för högkapacitetsmaskiner är oöverstigliga för mindre företag som verkar inom lågkapacitetssegmentet. Sidel är fortfarande den enda leverantören av vissa typer av maskiner, till exempel med en kapacitet på 50000 fl/h. Slutligen visar Sidels marknadsställning mätt som företagets marknadsandelar i förhållande till konkurrenternas att det är ledande på marknaden för SFB-maskiner (Sidel [60-70 %]*, största konkurrenten [10-20 %]* inom segmentet hög kapacitet, den största aktören inom segmentet låg kapacitet med en marknadsandel i regionen på [mer än 30 %]*, [mer än 70 %]* för rotationsmaskiner med låg kapacitet och en marknadsandel på [60-70 %]* på den samlade marknaden för SFB-maskiner med hög respektive låg kapacitet räknat utifrån kapacitet). Dessa faktorer sammantaget påvisar också Sidels ledande ställning på marknaden för SFB-maskiner.
(248) Det konstateras därför att Sidel har en ledande men inte dominerande ställning på marknaden för SFB-maskiner med hög och låg kapacitet. Sidel är det enda företaget som erbjuder ett fullständigt utbud av SFB-maskiner från mycket låg kapacitet till den allra högsta, alltid med den ledande rotationstekniken.
2.2 Sidels stora erfarenheter inom aseptisk och icke-aseptisk fyllning av PET-flaskor och innovativa kombimaskiner
(249) Vikten av en effektiv kontroll av fyllningsverksamhet i kombination med formblåsning är särskilt tydlig när det gäller känsliga produkter såsom mjölk och juice för att på så sätt säkra hygieniska eller ultrahygieniska förpackningsprocesser.
(250) Sidel tillverkar både aseptiska (Rémy) och icke-aseptiska (Alsim, Girondine) fyllningsmaskiner. Aseptisk fyllning av PET-flaskor är en relativt ny teknik som för närvarande växer snabbt. Enligt de upplysningar som lämnats av Tetra uppstod efterfrågan på aseptiska PET-fyllningsmaskiner först i Italien och Frankrike, men den har under de senaste tre åren ökat i andra EES-länder. Den totala marknaden för installerade aseptiska PET-fyllningsmaskiner ökade under perioden 1998-2000 med [70-80 %]* (från [...]* maskiner till [...]* maskiner) och den installerade basen ökade bara under år 2000 med [30-40 %]*. Under de kommande fem åren förväntas marknaden växa med [20-30 %]* per år, med en särskilt stark tillväxt i de länder som idag har en liten installerad bas av aseptiska fyllningsmaskiner.
(251) Rémy, som Sidel förvärvade 1999, var en av de första tillverkarna av aseptiska PET-fyllningsmaskiner och tillhörde täten när det gäller aseptisk PET-teknik. Före 1998 var bara fyra stora leverantörer verksamma på marknaden: Procomac ([30-40 %]*), Serac ([20-30 %]*), Sidel/Rémy ([30-40 %]*) och Tetra ([0-10 %]*). Mellan 1998 och 2000 lyckades fem nya aktörer träda in på marknaden (Krones, SIG, KHS-Kloeckner, Stork och GEA) genom att tillsammans ta [40-50 %]* av marknaden för aseptisk fyllning på PET-flaskor.
(252) År 2000 uppgick Sidels andel av EES-marknaden för aseptiska PET-fyllningsmaskiner räknat som installerad bas till [20-30 %]* (antal maskiner) eller [10-20 %]* (flaskor per timme). Marknadsandelen är mindre, [0-10 %]*, om man räknar Sidels försäljning av aseptiska PET-fyllningsmaskiner under 1998-2000 (1 maskin). Samma år hade Procomac en marknadsandel på cirka [30-40 %]*, Krones [20-30 %]*, Tetra [10-20 %]*, SIG [10-20 %]* och KHS-Kloeckner, Stork och GEA vardera [0-10 %]*.
(253) Tetra uppskattar att den genomsnittliga fyllningshastigheten hos de maskiner som säljs av KHS-Kloeckner, Stork och GE - samt senare Sidel - ligger i samma storleksordning på 12000-13000 fl/h. De maskiner som säljs av Procomac (12000-20000 fl/h) och Krones (20000 fl/h) är snabbare, medan bara SIG:s maskiner förmodas vara långsammare (6000 fl/h). Information från Sidel visar dock att dess ultrahygieniska och aseptiska PET-fyllningsteknik med matning med flödesmätare(112) möjliggör hastigheter på upp till [...]* (kulturmjölk, 100 ml), [...]* (pastöriserad mjölk, 1 l) och [...]* (apelsinjuice med fruktkött, 1 l). Matning med flödesmätare inbegriper fyllning utan kontakt mellan tappningsmunstycke och förpackning, vilket minskar risken för förorening.
(254) Sidels teknik för aseptisk fyllning förbättrades ytterligare under 1999 i och med genombrottet för dess innovativa kombiteknik, som möjliggör integrering av blåsning, fyllning och förslutning av PET-flaskor i en enda maskin. Denna innovativa teknik utgör en liknande metod för tillverkning av PET-flaskor som den som används i traditionella aseptiska kartongförpackningsmaskiner. Jämfört med en produktionslinje bestående av en SFB-maskin och en fyllningsmaskin innebär kombitekniken många fördelar för kunderna i form av utrymmes- och kostnadsbesparingar. Framför allt innebär maskinerna Combi SRU (icke-aseptisk ultrahygienisk) och Combi SRA (aseptisk), som utvecklats för känsliga produkter såsom juice och flytande mejeriprodukter, att dryckestillverkare kan framställa och tappa känsliga produkter i PET-flaskor i en integrerad maskin, vilket minskar risken för förorening. Combi SRU, en kombimaskin som fungerar i en ultrahygienisk, men icke-aseptisk miljö, har en kapacitet på [...]* ([...]* formar), [...]* ([...]* formar) till [...]* ([...]* formar). Försäljningen av kombimaskiner har ökat från [...]* 1998 till [...]* 1999. Sidel har sålt [...]* kombimaskiner inom EES. Sidel har också utvecklat en helt aseptisk kombimaskin, Combi SRA, som redan säljs inom EES, och som används för aseptisk tappning av juice och mejeriprodukter med lång hållbarhet.
(255) Tetra hävdar att kommissionens undersökning bekräftar att konkurrenter till Sidel nyligen har börjat sälja egna kombimaskiner. För tillfället kan tre andra leverantörer erbjuda en kombimaskin. Det är dock bara en annan leverantör, nämligen Sipa, som - tillsammans med fyllningsföretaget Procomac - kan erbjuda en aseptisk kombimaskin. Sidels kombimaskin är den första som saluförs inom EES.
2.3 Sidels övriga PET-verksamhet
(256) Utöver SFB-maskiner, barriärteknik och fyllningsmaskiner har Sidel enligt Tetra en global verksamhet när det gäller kringutrustning (främst transportband), utrustning för distributionsförpackning (olika maskiner för att förpacka enstaka produktenheter tillsammans för deras distribution) och närliggande tjänster för olika branscher. Sådan utrustning inbegriper särskilt transportmaskiner (lufttransportbord och mekaniska) som transporterar enskilda förpackningar mellan olika steg i en förpackningslinje, maskiner som förbereder förpackningar för frakt (såsom brickförpackare, inplastningsmaskiner, palleterare, lådfyllningsmaskiner och limmaskiner), pallavlastare som hanterar pallar med tomma förpackningar som sedan skall fyllas samt de kontrollsystem som krävs för att driva de olika delarna i en produktionslinje.
(257) Sidel tillhandahåller denna utrustning till kunder i olika branscher, särskilt industri som producerar flytande livsmedel, den övriga livsmedelsindustrin, hälso- och skönhetsindustrin och rengöringsmedelsindustrin. Sidels starka ställning på dessa marknader återspeglas i dess marknadsandelar, som enligt Tetra i allmänhet inte överstiger [20-30 %]*, men som kan göra det om man tillämpar en snäv marknadsdefinition.
(258) Kommissionen noterar att Sidel har en stor kapacitet att erbjuda skräddarsydda lösningar för mekanisk hantering av förpackningarna i produktionslinjen, inklusive felsökningsfunktioner för att lokalisera eventuella fel och föreslå avhjälpande åtgärder. Sidel erbjuder också test- och simuleringstjänster. Sidel möter konkurrens främst från Krones och flera mindre, mer lokala konkurrenter.
2.4 Slutsats
(259) Mot ovanstående bakgrund konstateras att Sidel har en ledande ställning på marknaden för SFB-maskiner med hög och låg kapacitet inom alla slutproduktsegment samt en stark ställning på marknaden för annan PET-förpackningsutrustning, särskilt aseptiska fyllningsmaskiner, kringutrustning och närliggande tjänster.
3. SKAPANDE AV DOMINANS PÅ MARKNADEN FÖR PET-FÖRPACKNINGSUTRUSTNING, SÄRSKILT SFB-MASKINER, OCH EN FÖRSTÄRKT DOMINERANDE STÄLLNING PÅ MARKNADEN FÖR KARTONGFÖRPACKNINGSSYSTEM
(260) Trots att Tetra både i anmälan och senare har hävdat att transaktionen bara påverkar sektorn för PET-förpackningsutrustning (särskilt SFB-maskiner, barriärteknik och aseptiska fyllningsmaskiner) står det - mot bakgrund av ovanstående - klart att transaktionen i första hand bör ses som en sammanslagning mellan det dominerande företaget på marknaden för kartongförpackningsutrustning och det ledande företaget på marknaden för PET-förpackningsutrustning, vilka är två närliggande marknader, med betydande återverkningar på sektorn för förpackning av flytande livsmedel. Ett stort antal marknadsaktörer (inräknat konkurrenter och framför allt kunder) som svarade på kommissionens förfrågan hade den synen på koncentrationen och uttryckte oro över den sammanslagna enhetens framtida marknadsinflytande.
(261) Koncentrationen skulle förstärka den sammanslagna enhetens dominerande ställning på marknaden för kartongförpackningsutrustning och kartonger, och göra det möjligt för den sammanslagna enheten att skaffa sig en dominerande ställning på marknaden för PET-förpackningsutrustning, särskilt SFB-maskiner med hög och låg kapacitet. Genom att få en dominerande ställning på dessa båda närliggande marknader skulle den sammanslagna enheten kunna förstärka sin ställning inom sektorn för förpackningsutrustning till flytande livsmedel, särskilt känsliga produkter (flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker) och förstärka sina dominerande ställningar.
(262) Den dominerande ställningen skulle förstärkas respektive skapas genom ett antal faktorer, inklusive horisontella och vertikala effekter, och särskilt genom att man utnyttjar den befintliga dominansen och eliminerar faktisk och potentiell konkurrens från en närliggande marknad.
3.1 Horisontella effekter på marknaden för PET-utrustning
(263) Den föreslagna transaktionen får direkta horisontella effekter eftersom båda parterna är verksamma på tre separata produktmarknader: SFB-maskiner (låg kapacitet), barriärteknik och aseptiska fyllningsmaskiner för PET-flaskor. De horisontella effekter som redovisas nedan skulle förstärka den sammanslagna enhetens ställning på dessa tre marknader. Det är därför viktigt att börja med att analysera dem för att visa att sammanslagningen omedelbart skulle förstärka Sidels redan starka ställning ytterligare. Denna ställning skulle bli dominerande genom att den sammanslagna enheten utnyttjar sin dominerande ställning på marknaden för aseptisk kartongförpackningsutrustning och aseptiska kartonger.
3.1.1 SFB-maskiner
(264) Kommissionen har konstaterat att marknaden för SFB-maskiner grovt kan delas in i maskiner med hög kapacitet ( &gt; 8000 fl/h) och maskiner med låg kapacitet (&lt; 8000 fl/h).
3.1.1.1 SFB-maskiner med hög kapacitet
(265) Transaktionens horisontella effekter skulle inte direkt förstärka Sidels ledande ställning på marknaden för SFB-maskiner med hög kapacitet eftersom Tetra inte är verksamt inom detta marknadssegment. Sammanslagningen eliminerar emellertid Tetra som en potentiell konkurrent på marknaden för SFB-maskiner med hög kapacitet. Tetra har för närvarande inga SFB-maskiner med hög kapacitet i sitt sortiment. Genom köpet av Sidel skulle Tetra försvinna som en potentiell aktör på denna marknad och som konkurrent inom andra segment avseende PET-utrustning. Tetra skulle i själva verket förvärva det ledande företaget på området SFB-maskiner med den mest avancerade tekniken och det största produktutbudet. Tetra skulle på så sätt se till att dess eventuella behov att utveckla sin PET-teknik försvinner.
3.1.1.2 SFB-maskiner med låg kapacitet
(266) Det finns betydande horisontella överlappningar på marknaden för SFB-maskiner med låg kapacitet. Transaktionen skulle leda till en samlad marknadsandel på [50-60 %]* ([30-40 %]* för Sidel(113) och [20-30 %]* för Tetra) räknat som kapaciteten hos maskiner som såldes under perioden 1998-2000. De främsta konkurrenterna på denna marknad är ADS med en ungefärlig marknadsandel på [10-20 %]*, Urola med [0-10 %]*, Sipa med [0-10 %]* och SIG med [0-10 %]*.
(267) Tetra hävdar att denna horisontella överlappning på lågkapacitetsmarknaden inte skulle medföra några konkurrensproblem: Sidels och Tetras SFB-maskiner utgör inte de närmaste substituten inom lågkapacitetssegmentet eftersom det finns stora skillnader mellan dem när det gäller teknik, pris och kundernas syn på maskinerna. Parterna har ingen gemensam kund inom EES och möts inte i anbudsförfaranden. Lågkapacitetssegmentet kännetecknas av att det finns många konkurrenter som skulle kunna bemöta en prishöjning från Tetra/Sidel och ta marknadsandelar. Det tycks inte förekomma några kapacitetsbegränsningar eller betydande hinder för inträde på denna marknad.
(268) Marknadsundersökningen och kommissionens analys bekräftar bara delvis Tetras påstående. Det verkar som om Sidels och Tetras SFB-maskiner med låg kapacitet inte utgör de närmaste substituten åtminstone enligt kunduppfattning, rykte och teknisk kvalitet. Marknadsundersökningen visar att Sidels maskiner anses vara mer komplexa (med rotationsteknik till skillnad från Tetras maskiner med linjär teknik), hålla högre kvalitet och generellt vara dyrare än Tetras(114), som ses om en SFB-maskin från en ny aktör som erbjuder enklare tillämpningar och har en marginell inverkan på den totala marknaden för SFB-maskiner. Trots upprepade påståenden från Tetra att parterna inte möts i anbudsförfaranden har Sidel identifierat Tetra som vinnande företag vid [...]* av de totalt [...]* anbudsförfaranden inom EES där Sidel sedan 1998 inte fått beställningen. Även om dessa [...]* anbud kan inbegripa anbud där kunden inte ens uppmanade Sidel att delta, tyder den exakta anbudsförteckningen på att Sidel och Tetra åtminstone vid några av tillfällen lämnade anbud till samma kunder. Det är därför inte riktigt att påstå att Tetras och Sidels SFB-maskiner med låg kapacitet inte alls konkurrerar om samma kunder inom EES. Dessutom erkänner parterna att deras lågkapacitetsmaskiner har gemensamma kunder utanför EES.
3.1.1.3 Slutsats
(269) Mot ovanstående bakgrund konstateras det att marknaden för SFB-maskiner med låg kapacitet skulle bli mer koncentrerad till följd av transaktionen. Även om ingen enskild leverantör i dagsläget har en marknadsandel på mer än [30-40 %]*, skulle den sammanslagna enheten efter koncentrationen bli den överlägset största aktören med en marknadsandel i storleksordningen 60 procent. Det skulle fortfarande finnas flera konkurrenter på marknaden, men de skulle ha små marknadsandelar på högst [10-20 %]*.
(270) Efter sammanslagningen skulle Tetra/Sidel få marknadsandelar på [60-70 %]* inom både låg- och högkapacitetssegmenten. Tetra/Sidel skulle bli det överlägset ledande företaget inom hela spektret av SFB-maskiner - från de enklaste maskinerna med låg kapacitet till de tekniskt mest avancerade maskinerna och de maskiner som har högst kapacitet.
3.1.2 Barriärteknik
(271) Såsom förklarades i avsnittet om marknadsdefinition finns det idag flera olika barriärtekniker som erbjuder lösningar på PET:s begränsade förmåga att stänga ute syre. Teknik för beläggning med flera lager finns redan på marknaden, och ett betydande antal flaskor belagda med flera lager framställs redan både internt av dryckestillverkare och av förpackningsföretag, särskilt för juice, flytande mejeriprodukter och - i en begränsad omfattning - öl. Plasmateknik har också börjat användas kommersiellt, men den kommersiella användningen befinner sig ännu i ett tidigt skede. Teknik med förstärkt lager av PET (förstärkt PET-harts) har ännu inte börjat användas kommersiellt, men väntas komma ut på marknaden under nästa år.
(272) Båda parterna är verksamma på området plasmateknik. Plasmatekniken appliceras på flaskan med särskilda maskiner i ett separat steg efter att flaskorna har framställts.
(273) Sidel började nyligen sälja sitt Actis-sortiment. Actis är en kolbaserad teknik där man applicerar ett lager brunaktig färg på flaskans insida. Actis appliceras genom rotationsteknik med en hastighet på upp till 10000 flaskor per timme. Processen har godkänts av den amerikanska livsmedelsmyndigheten FDA. Actis har redan börjat saluföras, men i motsats till Sidels optimistiska förväntningar att sälja hundratals Actis-maskiner har Sidel hittills [...]* sålt [...]* maskiner. Sidel har utvecklat en version av sin Actis-teknik - Actis Lite. Actis Lite är en ljusare, nästan osynlig gul färg, som därför passar bättre för juice.
(274) Tetra använder sin plasmateknik Glaskin och en teknik för beläggning med flera lager genom sina Sealica-flaskämnen, som har förstärkta barriäregenskaper tack vare att de är belagda med flera lager. Tetras Glaskin är en klar kiseloxid som appliceras på flaskans insida. Maskinerna kan framställa upp till 12000 flaskor per timme. Tekniken befinner sig i ett tidigt kommersiellt skede. Sealica är en teknik för beläggning med flera lager där man använder översprutning för att framställa flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper. Flaskämnena blåses sedan i vanliga SFB-maskiner. Sealica-tekniken befinner sig i ett tidigt kommersiellt skede. Tetra har nyligen beslutat att överge denna teknik(115).
(275) På den samlade marknaden för barriärteknik skulle parternas olika tekniker ge den sammanslagna enheten en marknadsandel i storleksordningen [10-20 %]* räknat som antalet flaskor med förstärkta barriäregenskaper som producerades under år 2000.
(276) Visa marknadsaktörer som svarade på kommissionens förfrågan uttryckte oro över sammanslagningen av parternas respektive plasmateknik. Denna oro uttrycktes även vid den muntliga hearingen. Dessa aktörer anser plasmatekniken är den mest avancerade och kostnadseffektiva barriärteknik som finns idag. Exempelvis uppgav en aktör som deltog i kommissionens marknadsundersökning att plasma kommer att bli den enda kostnadseffektiva tekniken på lång sikt och den enda tekniken som är finansiellt intressant för snabba produktionslinjer. Ett företag som är verksamt på området barriärteknik menade att "barriärteknik för PET rent tekniskt kommer att göra det möjligt att förpacka flytande mejeriprodukter och juice i PET-flaskor inom ett två till tre år. Kostnaderna förväntas falla med ökade volymer, och då kommer kartongförpackningar sannolikt att tappa mark till förmån för PET-förpackningar. Förutom ekonomiska fördelar och produktegenskaper, kommer återvinningen av PET-förpackningar förmodligen att påverka omfattningen av PET:s inbrytning på marknaden för mjölk och juice i portionsförpackningar. De båda barriärtekniker som erbjuds av Sidel och Tetra Laval är de enda som visat sig kunna återvinnas med dagens hantering av PET-flaskor. Om man kan erbjuda kostnadseffektiva lösningar för juice och mjölk, kommer dessa tekniska plattformar att bli det billigaste och mest återvinningsvänliga alternativet för PET-förpackningsindustrin".
(277) Plasmatekniken, och då särskilt Sidels Actis-teknik, som redan finns på marknaden, är ekonomiskt fördelaktig. En Actis-maskin kostar [...]* euro. Det anses inte vara en stor investering för en kund. Sidel kommer att ta ut en royalty för användning av maskinen. Denna royalty är viktig eftersom "den kommer att ge Sidel en långsiktig stabil inkomst som är oberoende av det cykliska intäktsflödet från försäljningen av maskiner"(116). "... Om Actis blir framgångsrikt kommer tekniken att skapa en bas av installerade maskiner som tack vare royaltyn genererar ett flöde av stabila och lönsamma intäkter. Typexemplet på detta kan bli... den aseptiska kartongindustrin... där maskinen säljs till kunden med en blygsam marginal (eller rent av ingen marginal). Vinsten gör man sedan på de långsiktiga kontrakt om service eller materialleveranser som den initiala maskinförsäljningen resulterar i"(117).
(278) Vissa marknadsaktörer bekräftar dock parternas åsikt att plasmatekniken också har betydande nackdelar, fortfarande befinner sig på utvecklingsstadiet och fortsätter att stöta på avsevärda problem, som till exempel flagnande vid hög värme. Sidels Actis-teknik har också den tekniska nackdelen att den är färgad (bärnstensfärgad), vilket gör att lämpar sig väl för öl men mindre väl för andra produkter.
(279) Parterna har vid upprepade tillfällen understrukit att det inte går att kombinera Sidels Actis-maskin och Tetras Glaskin-plasma (som är klar), vilket innebär att sammanslagningen mellan parterna och deras respektive teknik inte kommer att resultera i en förstärkt "vinnande" plasmabarriär. Eftersom denna marknad är så tekniskt komplicerad har det inte varit möjligt att bekräfta eller avfärda detta påstående.
(280) På en separat plasmamarknad är de båda parterna de två största aktörerna, men de möter ändå konkurrens från Krones/Coca Cola (som redan har sin etablerade teknik Bestpet) och andra företag som är på väg att träda in på denna marknad från tredjeland. I sitt svar på meddelandet om invändningar lämnade Tetra i själva verket bevis för att [...]* har en plasmabaserad barriärprocess som befinner sig i försöksstadiet och att ett annat företag, [...]*, har patenterat en plasmabaserad teknik.
(281) Slutligen anser många aktörer i branschen att skapandet av en barriärteknik med ett förstärkt lager av PET till slut kommer att bli den vinnande tekniken. Ett sådant förstärkt PET-harts skulle inte kräva någon speciell utrustning, utan skulle användas för att framställa standardflaskämnen med erforderliga barriäregenskaper som sedan skulle blåsas i vanliga SFB-maskiner. Kommissionens marknadsundersökning bekräftar att teknik med ett förstärkt lager av PET skulle vara särskilt attraktiv ur både teknisk och ekonomisk synvinkel. Undersökningen visar att denna typ av teknik sannolikt kommer att finnas på marknaden inom en nära framtid.
Slutsats
(282) Mot ovanstående bakgrund konstateras det att sammanslagningen av parterna och deras respektive plasmateknik och teknik för beläggning med flera lager avsevärt skulle stärka den sammanslagna enhetens ställning på marknaden för barriärteknik (den sammanslagna enheten skulle få två avancerade, fungerande plasmatekniker), men inte i den omfattning att det skulle skapa en dominerande ställning på området barriärteknik.
3.1.3 Aseptiska fyllningsmaskiner
(283) Både Tetra och Sidel tillverkar aseptiska PET-fyllningsmaskiner. Det finns därför en direkt horisontell överlappning mellan parternas verksamhet på denna marknad.
(284) Tetra började tillverka PET-fyllningsmaskiner 1999 genom att förvärva relevant teknik av ett italienskt teknikföretag. Maskinerna tillverkas i Italien och säljs av Tetras allmänna försäljningsenheter i varje land, varav vissa har specialister på fyllningsmaskiner för plastflaskor. Tetras aseptiska PET-fyllningsmaskiner, RFA-40, kan användas för flaskor på 0,2-1,5 liter och har en kapacitet på 12000 fl/h. RFA-40 lämpar sig bäst för drycker med hög syrahalt (juice), men har också med framgång använts för tappning av tedrycker med låg syrahalt i Asien. Tetra hävdar att RFA-40 inte lämpar sig för tappning av flytande mejeriprodukter. Tetra har sålt [...]* maskiner inom EES, vilket under 2000 genererade en omsättning på cirka [...]* euro inom EES. Globalt har Tetra en installerad bas på [...]* maskiner.
(285) Sidel är verksamt på marknaden för aseptiska PET-fyllningsmaskiner genom sitt dotterföretag Rémy, som är ledande på området aseptisk PET-teknik. Företagets verksamhet på området är lokaliserad i Frankrike (Octeville-sur-Mer). Rémy var en av de första aktörerna på marknaden för aseptiska PET-fyllningsmaskiner, och har en etablerad marknadsställning där man åtnjuter ett mycket gott rykte och har ett erkänt "varumärke". Rémy slogs samman med Sidels centraliserade försäljningskår för SFB-maskiner under år 2000. Under de senaste tre åren har Sidel sålt [...]* aseptiska fyllningsmaskiner inom EES. Dessutom säljer Sidel en aseptisk kombimaskin, Combi SRA, som gör det möjligt att integrera blåsning, fyllning och förslutning av PET-flaskor i en enda maskin. Sidel sålde [...]* aseptiska kombimaskiner inom EES under 2001.
(286) Aseptisk fyllning av PET-flaskor är en relativt ny teknik, som enligt parterna nu växer snabbt inom EES. I anmälan uppger Tetra att det totala antalet installerade aseptiska PET-fyllningsmaskiner inom EES uppgick till [40-50]* maskiner år 2000. Enligt anmälan ökade antalet installerade maskiner dramatiskt - med [70-80 %]* - under perioden 1997-2000, och tillväxten uppskattades till [20-30 %]* per år. Det finns flera företag som är verksamma på marknaden för aseptiska PET-fyllningsmaskiner, och de största är (utöver parterna) Procomac, Serac och Krones.
(287) Med tanke på marknadens litenhet (bara [40-50]* installerade maskiner inom EES) kan det vara missvisande att beräkna marknadsandelar utifrån den årliga försäljningen. Tetra föreslår att man skall beräkna marknadsandelar utifrån den installerade basen och den genomsnittliga försäljningen under perioden 1998-2000.
(288) Enligt uppgifter i anmälan uppgår Tetras andel av den installerade basen mätt som kapacitet till [0-10 %]* och Sidels till [10-20 %]* inom EES. Sammanslagningen skulle därmed innebära att den sammanslagna enheten får en andel på [20-30 %]* av den installerade basen (och på [10-20 %]* av den kapacitet som såldes mellan 1998 och 2000). Procomac har en andel på [30-40 %]* av den installerade basen, medan Serac har [10-20 %]* och Krones [10-20 %]*. Av försäljningen mellan 1998 och 2000 hade dessa konkurrenter [30-40 %]*, [0-10 %]* respektive [30-40 %]*. Tetra hävdar att flera nya aktörer har trätt in på marknaden sedan 1998 och att de tog nästan [40-50 %]* av försäljningen mellan 1998 och 2000.
(289) Även om kommissionen erkänner att nya aktörer gjort vissa inbrytningar när det gäller maskiner som sålts efter 1998, är antalet sålda maskiner så lågt att det är svårt att fästa någon vikt vid marknadsandelar som beräknas utifrån den årliga försäljningen(118). Det bör också noteras att Sidels kombimaskin, som är en mycket innovativ produkt, lanserades helt nyligen och ännu inte har fått fullt genomslag på marknaden. I ett internt dokument som lämnades till kommissionen tillsammans med anmälan menar Tetra dessutom att marknaden för aseptiska fyllningsmaskiner fortfarande är fragmenterad utan någon tydlig ledare. [...]*(119).
(290) Mot ovanstående bakgrund konstateras det att den sammanslagna enheten skulle få en stark ställning och bli en av de tre största aktörerna på marknaden för aseptiska PET-fyllningsmaskiner med en andel på [30-40 %]* av den installerade basen. Man skulle ha en ledande teknik för aseptisk fyllning av PET-flaskor, ett gott aseptisk "varumärke" och en internationell försäljningskår.
3.2 Vertikala effekter
(291) Sammanslagningen skulle också få avsevärda vertikala effekter. Den skulle leda till en vertikal integrering av den sammanslagna enheten beträffande tre förpackningssystem (kartong, PET och HDPE) och kunna leda till en vertikal utestängning av oberoende förpackningsföretag.
(292) Sammanslagningen skulle resultera i en marknadsstruktur som stänger ute oberoende förpackningsföretag på följande sätt: i) den sammanslagna enheten skulle bli det enda vertikalt integrerade företaget för förpackning av flytande livsmedel i kartong (kartongförpackningsmaskiner och kartongrullar), HDPE-förpackningar (EFB-maskiner och HDPE-flaskor) och PET-förpackningar (SFB-maskiner, barriärteknik, aseptiska fyllningsmaskiner, flaskämnen och flaskor), och ii) den sammanslagna enhetens dubbla ställning som leverantör och konkurrent till förpackningsföretagen skulle sannolikt skapa en kanalkonflikt på marknaden. Genom att använda sin starka marknadsställning som leverantör av SFB-maskiner till förpackningsföretag som i viss mån är beroende av Sidel, skulle den sammanslagna enheten kunna öka förpackningsföretagens kostnader och marginalisera deras marknadsställning som leverantörer av flaskämnen och nyckelfärdiga installationer. Tetra/Sidel skulle kunna erbjuda paket av SFB-maskiner och flaskämnen exempelvis genom att använda Tetras framgångsrika strategi på kartongmarknaden, och sälja SFB-maskiner till ett lågt pris och återvinna denna merkostnad genom att binda kunden med ett långvarigt kontrakt om leverans av standardflaskämnen och flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper. Den sammanslagna enheten skulle också få möjlighet att erbjuda sina kunder nyckelfärdiga installationer utan att använda sig av förpackningsföretag.
3.2.1 Vertikal integrering av den sammanslagna enheten inom kartong, PET och HDPE
(293) Sidel är inte ett vertikalt integrerat företag. Det tillverkar i dagsläget bara specialutrustning som förpackningsföretag använder för att framställa tomma PET-flaskor (SFB-maskiner) och HDPE-flaskor (EFB-maskiner) och fylla flaskorna med vätskor (aseptiska och icke-aseptiska PET-fyllningsmaskiner och HDPE-fyllningsmaskiner). Sidel är inte verksamt på marknaden för förbrukningsvaror (flaskämnen) eller på marknaden för färdiga flaskor. Alla företag som säljer PET-utrustning (Sidels största konkurrenter som Sipa, SIG och Krones) använder samma affärsmodell och riktar in sig på utrustning snarare än på ett vertikalt integrerat utbud. Detta innebär inte att utrustningstillverkare inte erbjuder fullständiga produktionslinjer som paketlösningar - på begäran av sina kunder gör de allt oftare så. Parterna uppskattar (vilket bekräftas av marknadsundersökningen) att [20-30 %]* av försäljningen sker i form av nyckelfärdiga, fullständiga produktionslinjer. Fullständiga produktionslinjer inbegriper dock utrustning som SFB-maskiner (och formar), fyllningsmaskiner, transportband, etiketteringsmaskiner etc. Förbrukningsvaror såsom flaskämnen ingår inte i sortimentet. Tillverkare av PET-utrustning är inte verksamma i förpackningsmarknadens senare led - de säljer med andra ord inte färdiga flaskor.
(294) Marknadens struktur har gjort det möjligt för oberoende företag (förpackningsföretag) att skaffa sig en särskild ställning på marknaden. De köper SFB-maskiner och formar av utrustningstillverkare (särskilt Sidel) och använder dem för att framställa och sälja PET- och HDPE-flaskor till sina kunder, nämligen dryckestillverkare. Förpackningsföretagen framställer också flaskämnen, som de säljer till dryckestillverkare med egna formblåsningsmaskiner. Att sälja flaskämnen är förpackningsföretagens huvudverksamhet. Denna branschstruktur har gjort det möjligt för dryckestillverkare att tillgodose sina förpackningsbehov hos en rad olika källor och använda utrustning från flera leverantörer, och ibland köper de färdiga flaskor av förpackningsföretag.
(295) Tetra är däremot ett vertikalt integrerat förpackningsföretag. Tetra är i själva verket det "enda företaget i världen som kan erbjuda livsmedelsindustrin möjligheten att köpa process- och förpackningsutrustning på ett enda ställe (one-stop-shop)"(120). Tetra kan tillhandahålla processutrustning, förpackningsmaskiner och förpackningar (kartong på rulle, PET-flaskämnen och färdiga flaskor). Tetra har följande verksamhet i marknadens tidigare led (flaskämnen) och senare led (förpackningar eller färdiga flaskor):
3.2.1.1 Kartongförpackningar
(296) Tetra är marknadsledande med en marknadsandel i storleksordningen 80 procent för aseptiska och 50 procent för icke-aseptiska kartongförpackningar. Tetra använder en affärsmodell där man erbjuder sina kunder integrerade lösningar med maskiner och kartong (på rulle eller som skivor).
3.2.1.2 HDPE-flaskor
(297) Tetra säljer färdiga HDPE-flaskor främst till mejerier i Förenade kungariket som används för icke-aseptisk tappning av pastöriserad mjölk och mjölk med förlängd hållbarhet(121). Sidel tillverkar EFB-maskiner, men säljer inte HDPE-flaskor. I detta senare marknadsled verkar Tetra som förpackningsföretag. Tetras flaskor levereras genom "hål genom väggen"-system. Tetra framställer flaskor med maskiner från Graham Engineering Corporation [...]*. Tetras marknadsandel i detta senare marknadsled för icke-aseptiska HDPE-flaskor uppgår i Förenade kungariket till [20-30 %]* (förpackningsföretaget Nampack är marknadsledande med [60-70 %]*). Tetra började nyligen sälja HDPE-flaskor i Belgien. Kommissionens marknadsundersökning visar att Tetra har ett [...]*-avtal med Graham Engineering för användning av dess EFB-maskiner inom EES. Tredje part har uttryckt oro över att en sammanslagning av Sidels ställning på marknaden för EFB-maskiner och Tetras/Grahams marknadsställning skulle orsaka konkurrensproblem eftersom den sammanslagna enheten skulle få en mycket stark ställning på marknaden för EFB-maskiner inom EES(122).
3.2.1.3 PET-flaskämnen, PET-flaskor och plastkapsyler
(298) Tetra är den tredje största oberoende leverantören av flaskämnen i världen med en marknadsandel på [10-20 %]*(123). De största aktörerna på denna marknad är förpackningsföretagen Schmalbach (som är ledande med [30-40 %]*) och Alpla. Dessutom har Tetra patenterat en teknik med integrerad barriär (Sealica) som man använder för att framställa och sälja flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper. Tetra har meddelat att man har övergett Sealica-tekniken. Tetra planerar också att framställa ett begränsat antal färdiga PET-flaskor med företagets integrerade barriärteknik Glaskin, framför allt genom "hål genom väggen"-system(124). Dessutom är Tetra verksamt på marknaden för flaskkapsyler i plast(125) genom sitt dotterföretag Novembal (som förvärvades 1999). Enligt uppgifter som lämnats av Tetra hade Novembal under år 2000 en marknadsandel på [10-20 %]* inom EES.
(299) Den sammanslagna enheten skulle få en fullständig produktionslinje för PET. Detta förklaras grafiskt i tabell 8.
Tabell 8
Fullständig produktionslinje för PET
Plats för tabell
(300) Genom sammanslagningen av parternas verksamhet skulle den sammanslagna enheten bli vertikalt integrerad inom segmenten kartong (Tetra), HDPE (Sidels EFB-maskiner samt Tetras flaskproduktion och [...]*-avtal om EFB-maskiner med Graham Engineering) och PET (Tetras flaskämnen och flasktillverkning samt Sidels utrustning). Det finns inget annat företag inom förpackningsindustrin för flytande livsmedel som är integrerat på detta sätt.
3.2.2 Kanalkonflikt - eventuell utestängning av oberoende förpackningsföretag
(301) Den sammanslagna enhetens vertikala integrering kommer sannolikt att skapa en kanalkonflikt på marknaden eftersom enheten skulle bli både leverantör och konkurrent till oberoende förpackningsföretag. Ett förpackningsföretag uppgav i sitt svar på kommissionens marknadsundersökning att "Tetra Lavals produktion av flaskämnen och aseptiska kunskaper tillsammans med Sidels blåsnings-, fyllnings- och förslutningsplattform kan komma att dominera marknaden för intern blåsning och fyllning för alla produkter för vilka man kan använda PET-flaskor (mjölk, sportdrycker, juice etc.). ... alla PET-förpackningsföretag kommer att få samma problem"(126).
(302) Den "kanalkonflikt" som förpackningsföretagen sannolikt kommer att möta då de samtidigt är kunder (Sidel) och konkurrenter (Tetra) till den sammanslagna enheten beror inte bara på Tetras verksamhet på marknaden för flaskämnen, även om denna verksamhet innebär att kanalkonflikten blir mer direkt. Tetras verksamhet som förpackningsföretag (i motsats till ett företag som tillverkar förpackningsutrustning) inom kartong och HDPE gör det till en indirekt konkurrent till de oberoende förpackningsföretagen på hela deras verksamhetsområde. Exempelvis samarbetar sådana förpackningsföretag med Sidel för att formge innovativa PET-förpackningar avsedda för marknaden för flytande mejeriprodukter och juice, där Tetra har omfattande verksamhet inom kartong och viss verksamhet inom HDPE. Då de lanserar nya produkter måste förpackningsföretagen samarbeta mycket intimt med Sidel eftersom den slutliga formgivningen kommer att blåsas i en Sidelmaskin. De måste också utveckla specifikationer och komma överens om garanterade produktionsvolymer. Förpackningsföretag har uttryckt oro att "varje framtida projekt, oavsett om det handlar om en ny kund, ett förbättrat(127) verktyg eller en förbättrad formgivning, oundvikligen kommer att avslöjas för en konkurrent, vilket gör det dömt att misslyckas".
3.2.2.1 Förpackningsföretagens beroende av Sidel
(303) Ett förpackningsföretag har två affärsinriktningar: För det första köper de SFB-maskiner och formar från utrustningstillverkare som de använder för att framställa och sälja färdiga PET-flaskor till sina kunder, nämligen dryckestillverkare, som sedan fyller flaskorna. För det andra framställer de flaskämnen, som de säljer till dryckestillverkare som framställer PET-flaskor internt. Detta gör det möjligt för dryckestillverkare att köpa sina förpackningar från en rad olika källor, men kräver också att förpackningsföretagen samarbetar intimt med tillverkaren av SFB-maskiner för att testa sina flaskämnen och formar samt köpa utrustning som de levererar till sina kunder.
(304) Med tanke på Sidels ställning som ledande tillverkare av SFB-maskiner med hög kapacitet, dess unika förmåga när det gäller många specifika tillämpningar och framför allt dess kundorienterade strategi med särskilda formgivnings- och testcenter som inrättats för att skräddarsy PET-lösningar efter kundernas produktionsbehov, har Sidel blivit den ledande samarbetsparten för oberoende förpackningsföretag.
(305) Förpackningsföretagen uppger att de - med tanke på deras stora verksamhet - har mycket speciella behov för sin produktion av PET-flaskor. Förpackningsföretagen är också Sidels största kunder. [...]* av Sidels [...]* största kunder utgörs av förpackningsföretag. Förpackningsföretagen hävdar att de har gjort stora investeringar i maskiner och formar (en formad metallkomponent som monteras i maskinen för att ge flaskan dess form) från Sidel. Detta gör det ekonomiskt omöjligt för dem att byta till andra leverantörer även om de kan erbjuda maskiner i samma klass som Sidel, vilket de inte kan. Exempelvis uppgav ett stort förpackningsföretag i EES att man har mer än [...]* maskiner från Sidel i drift, men bara [...]* SFB-maskiner från andra leverantörer. Detta förpackningsföretag uppgav också att man i allmänhet har varit missnöjd med de SFB-maskiner man köpt av andra tillverkare än Sidel.
(306) Förpackningsföretag som deltog i kommissionens marknadsundersökning menar att de för huvuddelen av sina produktionsbehov inte kan byta till andra leverantörer av SFB-maskiner. De uppgav hastigheten, tillförlitligheten och kvaliteten hos Sidels maskiner som avgörande faktorer. Det bör noteras att hindren för inträde i segmentet för SFB-maskiner med hög kapacitet är särskilt stora eftersom de är tekniskt komplicerade och kräver kunskaper och stora investeringar. Ett förpackningsföretag förklarade att maskiner från andra tillverkare inte kan mäta sig med Sidels maskiner i fråga om hastighet, tillförlitlighet och kvalitet. Ett förpackningsföretag hade returnerat en SFB-maskin från en annan tillverkare på grund av dålig kvalitet och många driftstopp. Det bör här noteras att SFB-maskiner kräver mycket underhåll. Förpackningsföretagen producerar stora volymer av litet värde, vilket gör dem beroende av en effektiv produktion utan driftstopp. De uppger att det bara är Sidel som har den korta svarstid som krävs för att tillgodose deras servicebehov.
(307) Förpackningsföretagen uppger också att de är beroende av Sidel för att testa och utveckla sina flaskämnen, formar och flaskor. Under utvecklingsfasen samarbetar de intimt med Sidel för att utveckla specifikationer och komma överens om garanterade produktionsvolymer. De delar konfidentiella och patentskyddade formgivningar och projekt med Sidel. På så sätt har Sidel fått ovärderliga kunskaper om det senare marknadsledet och har ett stort bibliotek med konfidentiella formgivningar, flaskämnen och gamla formar. En marknadsaktör uppgav att "för att nå framgång måste ett PET-förpackningsföretag samarbeta intimt med maskintillverkare som Sidel och lämna ut affärshemligheter och patentskyddade kunskaper. Detta gäller inte bara för underhåll av maskiner och utrustning, utan även för gemensam utveckling av nya former och ny teknik"(128).
(308) Dessa faktorer föranledde kommissionen att i meddelandet om invändningar preliminärt konstatera att det vore rimligt att definiera en separat marknad för maskiner med mycket hög kapacitet och avancerad service till förpackningsföretagen. Både i sina skriftliga svar och vid den muntliga hearingen lämnade Tetra ytterligare bevis för att förpackningsföretagen inte hade en beroendeställning gentemot Sidel. Förpackningsföretagen behöver inte maskiner med mycket hög hastighet. De föredrar helt enkelt Sidel av affärsmässiga orsaker, och inte på grund av några särskilda behov som bara Sidel kan tillgodose(129). Exemplen på dåliga fungerande maskiner från Sidels konkurrenter utgjordes av enstaka händelser som inte borde beaktas. Enligt Tetra har förpackningsföretagen "köpt många maskiner av Sidels konkurrenter och tycks inte ha några problem med dem"(130). Dessutom hävdar Tetra att det faktum att förpackningsföretag har gjort stora investeringar i Sidel-maskiner saknar relevans eftersom det inte finns några stora hinder för dem att byta till andra leverantörer. Exempelvis köpte ett stort förpackningsföretag i EES tre maskiner av Krones under 2000. Tetra hävdar också att förpackningsföretagen inte är beroende av Sidel för testning och formgivning av formar och flaskämnen. Investeringar i formar är enligt den anmälande parten inte ett stort hinder för att byta leverantör då formarna måste bytas ut vart tredje år eftersom man regelbundet ändrar flaskornas former. Dessutom har leverantörer som SIG utformat sina SFB-maskiner så att de är kompatibla med Sidels formar, vilket gör det lättare att göra inbrytningar i Sidels kundbas.
(309) Förpackningsföretagen fortsätter att uttrycka oro över att Sidel efter sammanslagningen kan komma att försvinna som oberoende leverantör av maskiner och att den sammanslagna enheten kan stänga ute förpackningsföretagen från deras verksamhet på marknaden för PET-förpackningar: att erbjuda nyckelfärdiga lösningar, flaskämnen och färdiga PET-flaskor. De uttrycker oro över att den sammanslagna enheten inte kommer att ha några incitament att erbjuda dem utrustning och effektiv service när den helt enkelt kan kringgå dem och erbjuda sina kunder fullständiga lösningar (från flaskämnen till fyllningsmaskiner). Förpackningsföretagen är beroende av Sidel för inköp av SFB-utrustning för att på så sätt kunna erbjuda nyckelfärdiga lösningar.
(310) Kommissionen anser att förpackningsföretagen i viss mån är beroende av Sidel och kommer att förbli beroende av den sammanslagna enheten. De tycks kunna vända sig till andra leverantörer av SFB-maskiner för inköp av nya maskiner samt för att formge och testa flaskämnen. Omställningskostnader och det fortsatta behovet att använda de många Sidel-maskiner som de redan har kommer dock att förlänga deras beroende av Sidel.
3.2.2.2 Kanalkonfliktens eventuella effekter
(311) Marknadens struktur efter sammanslagningen kommer sannolikt att skapa en kanalkonflikt. Ett sammanslaget Tetra/Sidel kommer att kunna vägra att sälja utrustning eller anta prisdiskriminerande eller andra diskriminerande metoder för att gynna sin egen integrerade verksamhet till nackdel för förpackningsföretagen. Exempelvis kan den sammanslagna enheten höja priserna på sin utrustning gentemot förpackningsföretag och erbjuda dryckestillverkare attraktivare priser i kombination med långsiktiga finansieringsavtal eller, vilket är troligare, långsiktiga leveranser av flaskämnen. På så sätt kan det intima samarbetet mellan förpackningsföretag och Sidel i syfte att formge och testa flaskämnen för att erbjuda dryckestillverkarna nya innovativa produkter försvinna.
(312) Som ett vertikalt integrerat företag med en ledande ställning på området SFB-maskiner kanske den sammanslagna enheten kan marginalisera förpackningsföretagen genom att erbjuda kunderna paket med SFB-maskiner och flaskämnen liksom nyckelfärdiga lösningar.
(313) Tetra tillämpar samma affärsmodell med paket inom sin kartongverksamhet, där man säljer maskiner med en långsiktig finansiering som inbegriper leverans av kartong. Tetra tror att man kan tillämpa samma affärsmodell inom plastsegmentet. I interna dokument anser Tetra att kopplingen mellan försäljningen av fyllningsmaskiner respektive av förpackningsmaterial är mycket svagare inom plastsegmentet än inom kartongsegmentet. [...]*(131).
(314) Tetra har tidigare ofta tillämpat denna modell (att sälja förpackningsutrustning och kartong eller SFB-maskiner och flaskämnen i paket) med stor framgång. Marknadsundersökningen visar att Tetra tagit hem många anbud på SFB-maskiner genom paket med flaskämnen och SFB-maskiner som konkurrenterna (inräknat stora företag som Sidel) inte kunnat matcha. Tetra säljer vanligtvis SFB-maskinen till ett ganska lågt pris (under konkurrenternas) och binder kunderna med långsiktiga kontrakt om köp av flaskämnen. Uppgifter som Sidel har lämnat till kommissionen visar också att Tetra har lyckats ta hem många anbud genom att erbjuda ett paket med flaskämnen och SFB-maskiner. Denna strategi har gjort det möjligt för Tetra att ta en stor andel av marknaden för SFB-maskiner med låg kapacitet (och bli den näst största aktören på fyra år) trots den låga kvaliteten på företagets maskiner och dess ganska obetydliga verksamhet på SFB-marknaden i dess helhet. Med Sidels ledande SFB-maskiner med hög kapacitet skulle Tetra kunna fortsätta med sin affärsmässigt framgångsrika strategi med paket av SFB-maskiner och flaskämnen, och på så sätt öka den sammanslagna enhetens andelar av marknaderna för SFB-maskiner och flaskämnen, och därmed marginalisera förpackningsföretagen.
(315) När det gäller nyckelfärdiga lösningar kan kunderna (särskilt "enklare" kunder) vända sig till förpackningsföretag eller andra oberoende konsulter och köpa deras nyckelfärdiga anläggningar. Den oberoende konsulten kan då konstruera en PET-linje som inbegriper SFB-maskiner från Sidel, fyllningsmaskiner från andra leverantörer eller kringutrustning samt egna flaskämnen. Sidel erbjuder också nyckelfärdiga anläggningar med undantag för flaskämnen, som man inte tillverkar. För tillfället kan kunden - dryckesföretaget - välja mellan att köpa en Sidel-SFB-maskin direkt av Sidel eller av ett förpackningsföretag som också säljer flaskämnen.
(316) Tetra har i själva verket kortfattat beskrivit PET-segmentets öppnare marknadsstruktur på följande sätt: "... kunderna kan vända sig till oberoende PET-konsulter som har specialiserat sig på att sätta samman paket med fullständiga produktionslinjer för att tillgodose sina kunders behov. Sålunda kan även de enklaste kunder köpa kunskap och få tillräckligt kundinflytande för att sätta samman hela sin produktionslinje med de lämpligaste komponenterna"(132).
(317) En kund till parterna(133) uppgav att "Sidel är en maskinleverantör. Tetra däremot är en leverantör av maskiner och förpackningsmaterial. Efter sammanslagningen finns det en risk att man inte längre kan köpa förpackningsutrustning fritt på marknaden, utan bara förpackningar som producerats med sådan utrustning. Vår oro gäller framför allt den vertikala integreringen mellan en utrustningstillverkare och en leverantör av förpackningsmaterial".
(318) Det finns därför en risk att den sammanslagna enheten får möjlighet att marginalisera förpackningsföretag inom denna verksamhet genom att inte sälja SFB-maskiner eller genom att öka deras kostnader och främja den egna integrerade verksamheten. Detta kan innebära att vissa delar av den märkesinterna konkurrensen vid försäljning av Sidels SFB-maskiner försvinner.
3.2.2.3 Tetras beslut att dra sig tillbaka från marknaden för flaskämnen
(319) Tetra medger att en kanalkonflikt kommer att skapas till följd av sammanslagningen och anser att den inverkar negativt på företagets verksamhet eftersom den kommer att stöta bort vissa av företagets kunder. Tetra anser emellertid inte att en sådan kanalkonflikt kommer att leda till att en dominerande ställning skapas eller förstärks. Tetra hävdar att den sammanslagna enheten inte skulle kunna stänga ute förpackningsföretag eftersom detta inte låter sig göras: För det första är förpackningsföretagen företagets största kunder och man vill inte stöta bort dem. För det andra skulle förpackningsföretagen kunna vända sig till andra leverantörer både för produktion och formgivning av flaskämnen och för blåsning. För det tredje är flaskämnen en handelsvara. För det fjärde är Tetras verksamhet så begränsad (en marknadsandel på [0-10 %]* under 2000) att man inte alls skulle kunna dominera på marknaden för flaskämnen. För det femte kan även konkurrenterna förvärva företag som tillverkar flaskämnen. Slutligen kan även konkurrenterna erbjuda nyckelfärdiga anläggningar och konkurrera med den sammanslagna enheten.
(320) Kommissionens marknadsundersökning och analys av marknaden gav resultat som delvis stöder den anmälande partens argument.
(321) För det första måste argumentet att förpackningsföretagen är den sammanslagna enhetens största kunder tonas ner. Försäljning till dem som går förlorad kan ersättas med direkt försäljning till förpackningsföretagens kunder (dryckestillverkarna), med den extra fördelen att man binder dem genom leveranser av flaskämnen. Detta skulle också kompensera eventuella små marginaler på försäljningen av SFB-maskiner. För det andra uppger förpackningsföretagen att de kan vända sig till andra leverantörer för sina behov av SFB-maskiner samt för att formge och testa flaskämnen. Detta tycks vara riktigt även om kommissionen anser att förpackningsföretagen också fortsättningsvis kommer att vara beroende av Sidel för sina befintliga maskiner(134). För det tredje kanske standardflaskämnen är en handelsvara, men flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper ger stora marginaler(135). Tetra har dock meddelat att man nyligen upphörde att använda sin Sealica-teknik. För det fjärde uppgår Tetras andel av den öppna marknaden (dvs. exklusive intern produktion), där man konkurrerar med förpackningsföretagen, till [10-20 %]* och inte [0-10 %]*. Marknadsundersökningen visar att Tetra har nått denna ställning på 3-4 år - utan att ha några fördelar i form av en överlägsen teknik och ledande ställning på marknaden för SFB-maskiner (vilket man skulle få efter sammanslagningen). Tetra skulle inte ha några svårigheter att öka sin kapacitet. Marknadsundersökningen visar att Tetra skulle kunna fördubbla sin kapacitet att tillverka flaskämnen med en (för Tetra Laval) blygsam investering på [...]* euro (mindre än [...]* av det belopp som Tetra är villigt att betala för Sidels aktier). För det femte tillverkar konkurrenterna för närvarande inte några flaskämnen, utan bara utrustning. Marknaden för flaskämnen har dock mycket små inträdeshinder, och konkurrenterna skulle kunna erbjuda flaskämnen tillsammans med fullständig PET-produktionsutrustning. Konkurrenterna kan också samarbeta ned förpackningsföretag för att sälja flaskämnen om detta är affärsmässigt intressant. Hindren för att träda in på marknaden är dock betydligt större på marknaden för flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper. När det gäller nyckelfärdiga anläggningar kan slutligen den sammanslagna enhetens största konkurrenter som tillverkar SFB-maskiner med hög kapacitet erbjuda fullständiga PET-produktionslinjer (med undantag för flaskämnen).
(322) Kommissionen anser därför att konkurrensen inom varumärket inte kommer att påverkas nämnvärt eftersom Sidel inte har en dominerande ställning på marknaden för SFB-maskiner. Om Sidel skulle få en dominerande ställning på marknaden för SFB-maskiner, särskilt inom de känsliga produktsegmenten, skulle detta dock göra det möjligt för den sammanslagna enheten att dominera marknaden för flaskämnen, särskilt flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper som används för känsliga produkter, genom att använda sådana metoder som beskrivs ovan, framför allt genom att marginalisera förpackningsföretag och erbjuda paket med SFB-maskiner och flaskämnen.
(323) Eftersom Tetra medger att kanalkonflikten har negativa affärsmässiga effekter har man beslutat att dra sig tillbaka från marknaden för flaskämnen och på så sätt eliminera förpackningsföretagens oro. Tetra förväntar sig att detta kommer att förbättra affärsrelationerna med förpackningsföretagen. Elimineringen av kanalkonflikten kommer på så sätt troligen att säkra en fortsatt stark ställning för Sidel när det gäller försäljningen av SFB-maskiner till förpackningsföretag. Tetra har offentliggjort detta affärsbeslut i pressmeddelanden och upprepat det i sitt svar liksom vid den muntliga hearingen. Tetra har erbjudit sig att avyttra sin flaskämnesverksamhet som ett åtagande gentemot kommissionen. Detta diskuteras vidare i avsnittet om åtaganden nedan.
3.2.2.4 Slutsats
(324) Mot bakgrund av ovanstående konstateras det att den föreslagna transaktionen skulle leda till att Tetra/Sidel blir vertikalt integrerat inom tre förpackningssystem: kartong, HDPE och PET. Detta kan skapa en kanalkonflikt med oberoende förpackningsföretag som eventuellt kan få konkurrensbegränsande effekter, framför allt genom en minskad märkesintern konkurrens i fråga om Sidel-maskiner och - om Sidel skulle få en dominerande ställning på marknaden för SFB-maskiner för känsliga slutprodukter - genom att det skapas en dominerande ställning på marknaden för flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper. Kommissionen drar därför inte slutsatsen att dessa vertikala problem i sig skulle leda till att det skapas en dominerande ställning på området PET-utrustning eller PET-flaskämnen.
3.3 Utnyttjande av befintlig dominans och eliminering av potentiell konkurrens
(325) Den anmälande parten hävdar(136) att kartong- och PET-förpackningar inte bara utgör separata marknader i samband med analyser enligt konkurrenslagstiftningen, utan att de rent av har så vaga kopplingar att varken konkurrensbegränsande effekter eller effektivitetsvinster kan uppstå genom att det dominerande kartongförpackningsföretaget går samman med den ledande tillverkaren av PET-utrustning (särskilt SFB-maskiner). När det gäller effektivitetsvinster uppgav Tetra i sitt svar att "Tetra Lavals ledning inte förväntar sig några nämnvärda synergieffekter med Sidel, utan snarare antar att Sidels PET-verksamhet med en solid förvaltning kan blomstra och ge en solid avkastning på Tetra Lavals investeringar"(137).
(326) Tetra menar(138) att eventuella konkurrensbegränsande effekter mellan de båda marknaderna inte kan uppstå på grund av följande faktorer: i) de båda marknaderna utgör separata produktmarknader, ii) de båda marknaderna är inte närliggande, iii) kommissionen har glömt att analysera konkurrenseffekterna från andra förpackningsmaterial som glas, burkar och HDPE(139), iv) kommissionens argument grundar sig på antagandet att Sidel har en dominerande ställning på marknaden för SFB-maskiner och kommer att få ett vertikalt integrerat PET-utbud. Tetra hävdar också att även om hävstångseffekter kan utnyttjas, så kommer de inte att ha några konkurrensbegränsande effekter(140).
(327) Kommissionens oro för eventuella hävstångseffekter beskrivs närmare i följande punkter, där den också tar upp Tetras ekonomiska argument beträffande avsaknaden av konkurrensbegränsande effekter samt argumentet att det inte är lönsamt att rikta paketlösningar till denna marknad. Det bör dock redan från början klargöras att de fyra ovannämnda argumenten från den anmälande parten om att det inte kan uppstå några konkurrensbegränsande effekter mellan de båda marknaderna i detta ärende inte är relevanta eller tillräckliga för att skingra kommissionens oro.
(328) För det första har kommissionen faktiskt konstaterat att de båda marknaderna (för kartong- respektive PET-förpackningsutrustning) är separata. För det andra anser kommissionen emellertid att de båda marknaderna är närliggande. Med tanke på denna uppdelning av marknaden för förpackningsmaterial (som Tetra inte bestrider) och då Tetra inte är dominerande på marknader för andra material än kartong, bygger kommissionens analys för det tredje inte på effekterna på andra marknader som glas, burkar eller HDPE - även om kommissionen har undersökt och beaktat dessa marknader(141). Kartong är och kommer att förbli det viktigaste förpackningsmaterialet för flytande mejeriprodukter och juice. Det räcker att det dominerande företaget på kartongmarknaden kan utnyttja sin ställning inom detta segment för att få hävstångseffekter på marknaden för PET-utrustning, och därmed även komma att dominera marknaden för PET-utrustning för känsliga slutprodukter, för att transaktionen skall vara oförenlig med den gemensamma marknaden. Slutligen är Tetras argument att kommissionens oro över hävstångseffekter härrör från Sidels dominans på marknaden för SFB-maskiner felaktigt. Kommissionen har inte konstaterat att Sidel i nuläget skulle vara dominerande på denna marknad. Sidel är dock det ledande företaget på marknaden för SFB-maskiner. Kommissionens oro beror i stället på Tetras dominans på kartongmarknaden.
(329) Kommissionen kan inte hålla med den anmälande parten om att de två separata marknaderna för kartong och PET-utrustning har så svaga band att sammanslagningen inte medför några konkurrensproblem. Båda marknaderna tillhör samma bransch, nämligen förpackningar för flytande livsmedel. PET är ett förpackningsmaterial som kan användas för de flesta produkter som brukar förpackas i kartong; flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker. Det är i teknisk mening ett substitut för kartong inom dessa slutproduktsegment och kan i ekonomisk mening beskrivas som ett "svagt substitut". De tre största kartongtillverkarna, Tetra, SIG och Elopak(142), är alla verksamma inom PET. Det finns redan många kunder som köper både kartong- och SFB-maskiner. I framtiden kommer dessa oundvikligen att bli fler då användningen av PET ökar i de gemensamma slutproduktsegmenten, vilket diskuterades i avsnittet om definition av marknaden.
(330) Med tanke på de faktorer som beskrivs ovan skulle den föreslagna transaktionen skapa en marknadsstruktur som ger stort utrymme för konkurrensbegränsande effekter till följd av den sammanslagna enhetens samtidiga dominerande och ledande ställning inom kartong respektive PET. Genom att köpa Sidel skulle Tetra se till att företagets dominerande ställning inom aseptisk kartongförpackning bevaras och förstärks genom att Sidel elimineras som en källa till konkurrenstryck. Genom att utnyttja sin dominerande ställning inom kartong skulle Tetra/Sidel dessutom kunna få en dominerande ställning inom PET-utrustning, särskilt SFB-maskiner med hög och låg kapacitet inom relevanta slutproduktsegment.
(331) Detta förklaras i fyra steg. För det första visar kommissionens analys att - även om det har konstaterats att PET- och kartongförpackningssystem för närvarande inte tillhör en enda relevant produktmarknad (se avsnittet om definition av marknaden) - så tillhör de närliggande produktmarknader med en gemensam kundkrets. Kommissionens marknadsundersökning visar i själva verket att både PET och kartong används inom alla gemensamma slutproduktsegment (flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker) eftersom dryckestillverkarna allt oftare vill ha en blandning av olika förpackningsmaterial. PET förväntas ta marknadsandelar av kartong och rent av konkurrera med kartong inom vissa marknadssegment. För det andra visar kommissionens analys att sammanslagningen på grund av den ökade användningen av PET inom nya känsliga produktsegment kommer att göra det möjligt för den sammanslagna enheten att få en dominerande ställning inom PET genom att utnyttja sin dominerande ställning inom kartong, där man har fördelen att vara först på plan bland kunderna samt har stora marknadsandelar, ett produktutbud och en teknik utan motstycke samt en obestridlig internationell verksamhet. För det tredje visar kommissionens analys att Tetras förvärv av Sidel på grund av denna ökade användning av PET skulle förstärka Tetras dominerande ställning även inom kartong. Utan sammanslagningen skulle Tetra få konkurrera hårt för att inte kartong skall förlora marknadsandelar till PET genom att vara innovativt (nya kartongformer och lösningar) och genom att i vissa fall sänka kartongpriserna avsevärt. Sammanslagningen skulle eliminera denna konkurrens och göra det möjligt för Tetra att följa och föregripa varje omställning från kartong till PET. Kombinationen av de båda dominerande ställningarna skulle för det fjärde därför konsolidera den sammanslagna enhetens ställning inom segmentet förpackningar för känsliga flytande livsmedel, särskilt aseptiska förpackningar, och på så sätt förstärka de båda dominerande ställningarna ytterligare.
3.3.1 Parallell användning av PET och kartong hos dryckestillverkare (produkt- och kundöverlappning)
(332) Tvärtemot Tetras påstående(143) har kartong och PET gemensamma produktsegment som omfattar nästan alla produkter som förpackas i kartong. Detta gör kartong och PET till tekniska substitut eftersom båda förpackningsmaterialen kan användas för att förpacka relevanta slutprodukter. Dessutom kan kartong och PET betraktas som "svaga substitut" i ekonomisk mening.
(333) Kommissionens marknadsundersökning bekräftade att dryckestillverkare kommer att behöva använda både PET och kartong för att förpacka sina produkter. Dryckestillverkarens val av förpackning är i första hand ett marknadsmässigt beslut, även om kostnaderna för den valda förpackningen inte kan förbises. Tetra har vid flera tillfällen upprepat att "marknadsmässiga överväganden är mycket viktigare än relativa skillnader i förpackningskostnader för en dryckestillverkares beslut om vilket förpackningsmaterial man skall använda. Dryckestillverkare är mycket medvetna om att konsumenterna förknippar vissa typer av förpackningar med vissa bilder eller tillfällen"(144).
(334) Såsom förklarades i avsnittet om definition av marknaden ansåg många tredje parter att PET:s avgörande fördelar med tiden kommer att innebära att materialet används allt oftare. Tetra anser att "det på marknaden är uppenbart att plastförpackningar antingen håller på att ta eller kommer att kunna ta en stor del av tillväxten på området förpackningar för flytande livsmedel. Plast är det vanligaste valet av förpackning när kunder byter från glas, burkar och kartong"(145).
(335) Mot bakgrund av de uppgifter som samlades in under dess undersökning anser kommissionen också att fler produkter framöver kommer att tappas i PET, vilket förklarades i avsnittet om definition av marknaden och den ökade användningen av PET (avsnitt IV.3.3). Därmed inte sagt att kartong kommer att försvinna. Snarare kommer man att använda båda förpackningarna (kanske i samma butik) för att rikta sig till olika konsumtionsplatser och konsumtionstillfällen. Detta synsätt uttrycktes även i den studie som Canadean gjort för Tetra.
"Eftersom massmarknaderna fragmenteras i många olika segment, står valet av förpackning för ett visst varumärke inte bara mellan PET och kartong. Valet grundar sig inte heller bara på kostnadsjämförelser mellan olika förpackningstyper.
Dryckestillverkaren ... gör sällan ett val när det handlar om att välja förpackning till ett varumärke. Det handlar oftare om att man tittar på en uppsättning förpackningstyper och förpackningsstorlekar för att ringa in de huvudsegment, försäljningsplatser och försäljningstillfällen som finns på marknaden"
(146).
(336) Det verkar som om kartong och PET används och kommer att användas för att förpacka samma produkter. I vissa fall kommer PET och kartong att användas som kompletterande förpackningar och i andra fall kan de konkurrera om samma slutanvändare på marknaden. Konsumenterna kan få se ett större utbud av förpackningar som är avsedda för en viss användning, ett visst konsumtionstillfälle eller vissa konsumentgrupper. Exempelvis kan PET lämpa sig bättre för konsumtion när man befinner sig i rörelse, medan kartong lämpar sig bättre för konsumtion i hemmet där man inte behöver PET:s extra fördelar, nämligen att man kan konsumera direkt ur flaskan och att den kan återförslutas. För stora förpackningar kan kartong och PET rikta sig till samma konsumentgrupper.
(337) Kommissionen anser därför att PET redan börjar bli ett viktigt alternativ - och komplement - till kartong på marknaderna för känsliga produkter och att materialet kommer att fortsätta att öka i betydelse. Detta gäller särskilt tack vare de tekniska framsteg som gör aseptisk fyllningsteknik mer ekonomisk samt den fortsatta utvecklingen av effektivare barriärteknik. Sidel ser för sin del att överlappningarna i fråga om kundbasen kommer att öka avsevärt i framtiden, eller som Sidels vd Francis Olivier uttrycker det: "Jag tror att fördelningen om tio år kommer att vara ungefär 50 procent kartong och 50 procent PET"(147).
(338) Med tanke på överlappningarna i form av gemensamma produkter och PET:s förväntade tillväxt inom dessa produktsegment, finns det en gemensam kundkrets som framför allt av marknadsmässiga skäl kommer att behöva använda både kartong och PET för att tillgodose sina olika kunders behov. Parterna har identifierat en stort antal gemensamma kunder som har köpt både SFB- och kartongmaskiner av parterna. Nästan [...]* av Sidels försäljning av SFB-maskiner(148) har gått till Tetras kartongkunder(149). Denna överlappning återspeglar gemensamma kunder som använder parternas kartong- och SFB-maskiner, och inte alla kunder som samtidigt använder både kartong- och SFB-maskiner. Utöver Tetras och Sidels gemensamma kunder har Tetra dessutom identifierat [...]* överlappande kunder som har köpt både kartong- och SFB-maskiner av Tetra. Tetras egna beräkningar visar att man under perioden 1996-2000 (en period då användningen av PET inom EES var minimal inom relevanta produktsegment) sålde totalt [...]* SFB-maskiner. [...]* av dessa, eller [...]*, såldes till överlappande kunder.
(339) Kommissionen fann att samtidig användning av PET och kartong redan är en etablerad modell hos ett stort antal kunder. Exempelvis visar kommissionens undersökning av italienska mejerier att ungefär hälften av dem som svarade på kommissionen förfrågan (inräknat de två största mejerierna i Italien) redan använder både kartong och PET för att förpacka mjölk och att en överväldigande majoritet av övriga mejerier (som i nuläget använder kartong) är intresserade av eller planerar att använda PET i framtiden. Detaljhandlare uppger också att de säljer produkter förpackade i PET och kartong som riktar sig till samma kundgrupper. Det finns flera exempel på varumärken som förpackas i både kartong och PET, som apelsinjuice från Minute Maid eller mjölk från Stassano och Nesquick med flera. Den anmälande partens expert Canadean har identifierat många företag inom EES som idag använder både kartong- och PET-produktionslinjer(150).
(340) När det gäller viss specifik PET-utrustning som aseptiska fyllningsmaskiner eller ultrahygieniska/aseptiska kombimaskiner står det dessutom klart att produkt- och kundöverlappningen kan vara 100 procent. Detta beror på att aseptisk PET-utrustning per definition är specifik för de relevanta slutproduktsegmenten flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker, där kartong idag är det dominerande förpackningsmaterialet. Samma argument gäller om man tittar på hela PET-förpackningslinjer, där SFB-maskinen bara utgör en del. En aseptisk PET-förpackningslinje är optimerad för tappning av känsliga drycker. I sådana fall kan kundöverlappningen också vara 100 procent.
(341) Slutligen bör det också noteras att även om PET:s andel av den samlade marknaden för flytande mejeriprodukter och juice är liten, så är kundöverlappningen stor. Detta beror på att även om en kund såsom Tetra uppger använder PET enbart för nisch- eller premiumprodukter och kartong för huvuddelen av sin produktion, så är denna kund ändå en "överlappande" kund som använder både kartong och PET. Man kan därför förvänta sig att allt fler producenter kommer att ha både kartong- och PET-linjer i sina lokaler, varför kommissionen tror att andelen gemensamma kunder kommer att öka i framtiden. Den aktuella utvecklingen i Italien är inte unik, och andelen gemensamma kunder förväntas därför åtminstone nå den nivå som för närvarande kan noteras där. Detta fick vissa aktörer som deltog i kommissionens undersökning att påstå att det inte är orimligt att anta att "samtliga Tetras kartongkunder är potentiella PET-kunder..."(151).
3.3.2 Effekter på sektorn för PET-utrustning: skapande av en dominerande ställning på marknaden för PET-förpackningsutrustning, särskilt SFB-maskiner, genom att utnyttja en dominerande ställning på marknaden för aseptiska kartongförpackningar
(342) Genom att förena Tetras dominerande ställning på marknaden för kartongförpackning och Sidels ledande ställning på området PET-förpackningsutrustning, särskilt SFB-maskiner, skulle man få en marknadsstruktur där den sammanslagna enheten kan utnyttja sin dominerande ställning på marknaden för aseptiska kartongförpackningar för att skaffa sig en dominerande ställning på marknaden för PET-förpackningsutrustning, särskilt på marknaden för SFB-maskiner (låg och hög kapacitet) som används för känsliga produkter. På så sätt skulle marknaden för PET-utrustning, som för närvarande är öppnare och mer konkurrensutsatt än marknaden för kartongutrustning, blir allt mer koncentrerad.
3.3.2.1 Strategiskt drag
(343) Tetras förvärv av Sidel tycks vara ett strategiskt drag som Tetra förväntar sig skall göra det möjligt för företaget att bli och förbli "världens ledande företag för framställning och förpackning av flytande livsmedel". [...]*(152). I och med förvärvet av Sidel skulle Tetra nå detta mål genom att utnyttja sin dominans på marknaden för kartongförpackningsutrustning och skapa hävstångseffekter på marknaden för PET-förpackningsutrustning.
3.3.2.2 Tetra hävdar att hävstångseffekter inte är möjliga
(344) Tetra hävdar att "de separata marknaderna för PET- och kartongförpackningsutrustning inte inbjuder till paketlösningar"(153). Tetra grundar detta argument på följande antaganden: i) en begränsad kundöverlappning, ii) överlappande kunders kundinflytande, iii) PET- och kartongutrustning köps in separat, iv) kartong- och PET-utrustning utgör inte komplement, och v) SIG kan matcha den sammanslagna enhetens utbud och på så sätt neutralisera eventuella strategier med paketlösningar.
(345) Kommissionens undersökning bekräftar inte den anmälande partens påståenden. För det första är parternas kundöverlappning redan betydande och kommer framöver att öka i en sådan omfattning att varje kartongkund sannolikt är en potentiell PET-kund. För det andra är flertalet mejerier och juicetillverkare i EES inte stora och starka kunder med stort kundinflytande, utan utgörs av små och medelstora företag som traditionellt varit beroende av Tetra för att tillgodose sina behov av kartong. I vilket fall som helst står parternas största kunder inte för mer än [...]* av försäljningen. För det tredje visar kommissionens marknadsundersökning att redan med nuvarande användning av PET, så köper vissa kunder in kartong- och PET-utrustning samtidigt och begär service och garantier i ett paket. Inget skulle heller hindra den sammanslagna enheten att förmå kunderna att köpa sin utrustning samtidigt och från en enda källa, och därmed ändra branschens struktur. För det fjärde behöver inte kartong och PET vara "komplement" i ekonomisk mening (dvs. produkter som konsumeras eller produceras tillsammans i bestämda proportioner(154)) för att binda kunderna med paketlösningar. Viktigast är att det faktum att PET och kartong inte är komplement i ekonomisk mening, utan snarare tekniska substitut, och därmed skapar starkare incitament att eftersträva hävstångseffekter. Detta förklaras närmare i avsnittet "Förmåga och incitament att utnyttja hävstångseffekter" längre fram. Slutligen skulle SIG och andra konkurrenter inte kunna matcha den sammanslagna enhetens produktutbud, kundkontakter, finansiella styrka och marknadsställning (SIG har en marknadsandel på bara [10-20 %]* och saknar ännu barriärteknik för PET).
3.3.2.3 Förmåga att diskriminera
(346) Tetra hävdar att man inte skulle skapa några hävstångseffekter eftersom den sammanslagna enheten inte kan prisdiskriminera och på så sätt rikta sig selektivt till vissa kundgrupper(155). Tetra grundar sitt påstående på tre argument: SFB-maskiner är generiska, tillverkare av SFB-maskiner vet inte hur kunderna tänker använda maskinerna och det finns inga bevis för att Sidel tidigare tillämpat prisdiskriminering.
(347) Kommissionens kan inte godta Tetras argument. Kommissionen har konstaterat att Tetras påstående inte är riktigt och att prisdiskriminering tvärtom är möjlig(156). Flertalet SFB-maskiner är förvisso generiska i det att de framställer tomma flaskor. PET-linjer, där SFB-maskiner utgör en del, är emellertid inte generiska. De anpassas för att tappa specifika vätskor.
(348) Tillverkare av SFB-maskiner har mycket goda kunskaper om hur kunden tänker använda maskinen och samarbetar med kunden för att framställa de specifikationer som kunden behöver. Tillverkaren besöker kontinuerligt kunden för att tillhandahålla underhåll och reservdelar. Det faktum att parterna har lämnat kommissionen uppgifter om sin tidigare försäljning indelad efter slutprodukter visar att de har ingående kunskaper om slutanvändningen. Försäljningen av SFB-maskiner sker dessutom ofta genom anbud och enskilda förhandlingar. Detta möjliggör prisdiskriminering.
(349) Slutligen har kommissionen tack vare uppgifter som lämnats av Sidel funnit bevis för tidigare prisdiskriminering.
(350) Den anmälande partens ekonomiska konsulter har framfört argument för att visa att det inte finns några bevis för prisdiskriminering som grundar sig på den slutliga användningen av en SFB-maskin genom att undersöka Sidels marginaler. Man konstaterade att det inte fanns några bevis för att Sidels marginaler på maskiner med hög kapacitet har varierat beroende på slutanvändning(157).
(351) I den anmälande partens regressionsanalys utgjordes den beroende variabeln av marginalen på Sidels försäljning av SFB-maskiner med hög kapacitet. De förklarande variabler som användes i denna analys utgjordes av a) en serie "årliga" blindvariabler(158), b) en "ny generation"-blindvariabel för att kontrollera eventuella differenser i fråga om marginalerna på "Serie 2-maskiner" och c) en serie blindvariabler för "slutanvändning" som visar vilken typ av flytande livsmedel som kunden förpackar. Den anmälande parten konstaterade att ingen av blindvariablerna för slutanvändning var statistiskt signifikant. Kommissionens granskade den regressionsanalys som använts och fann att uppskattningen inte var solid(159). Kommissionen gjorde en egen uppskattning grundad på de uppgifter som Tetra lämnat och införde ytterligare förklarande variabler(160). I kommissionens regressionsanalys användes priset på den sålda maskinen i stället för marginalen på försäljningen som beroende variabel. De förklarande variabler som användes var maskinkapacitet, en tidstendens, tre landblindvariabler samt tre blindvariabler för slutanvändning (matolja, vatten och kolsyrade läskedrycker). [information om Sidels prispolitik]*.
(352) Vid den muntliga hearingen hävdade Tetra att kommissionens analys är grundligt felaktig eftersom man inte testar förekomsten av prisdiskriminering. Tetra hävdar att man för att upptäcka prisdiskriminering måste se till att transaktionerna avser samma produkt. Tetra hävdade att kommissionen inte uttryckligen kontrollerar kostnaden. Även om kapacitetsvariabeln i viss mån innebär en kontroll av skillnader i fråga om vilken typ av kontrakt som transaktionerna avser, menade Tetra att kapacitet är en mycket dålig kontrollvariabel för skillnader i fråga om specifikationer eftersom kontrakten varierar i flera avseenden utöver maskinkapacitet. Tetra anser att kostnad utgör en mycket bättre variabel för att kontrollera de effekter som skillnader i fråga om typ av transaktion har på priset.
(353) Tetra har därför gjort om kommissionens regressionsanalys, men inbegrep då kostnad som en förklarande variabel med resultatet att blindvariablerna för slutanvändning åter kom att sakna statistisk signifikans. Tetra konstaterar att det inte finns några bevis för att Sidel har kunnat diskriminera mellan köparna beroende på slutanvändning.
(354) I frågan huruvida kapacitetsvariabeln utgör en kontroll av kostnaden fann kommissionen att det är motiverat att använda kapacitet som en förklarande variabel eftersom kapaciteten uppenbarligen är en avgörande faktor för kostnaden. Genom en regression av kapacitet, slutanvändning och lokalisering får man en signifikans på 64 procent, och alla variabler är signifikanta, vilket tyder på att kostnaden i hög grad förklaras av kapaciteten.
(355) I Tetras senaste regressionsanalys används både kostnad och kapacitet som förklarande variabler. Detta skapar multikollinearitet(161) (vilket innebär att koefficienterna kan ha mycket stora standardavvikelser och liten signifikans)(162) och resultaten blir statistiskt defekta.
(356) Kommissionens ursprungliga ekvation är därför statistiskt meningsfull eftersom den förklarar priset utifrån kapacitet och variabler som är kopplade till slutanvändning och lokalisering. Eftersom marginalen är lika med skillnaden mellan pris och kostnad bör dessa variabler (slutanvändning och lokalisering) också vara användbara för att förklara marginalen. Tetra konstaterade inte detta i sin första ekvation. För att förklara detta bör man notera att marginalen är ett resultat av effekter på både efterfråge- och utbudssidan, och att man därför inte kan att dra någon slutsats om huruvida det förekommer prisdiskriminering eftersom de båda effekterna inte kan separeras utan ytterligare information.
(357) Denna ytterligare information står att finna i heteroskedasticiteten hos de residualer som kan upptäckas i alla de ekvationer(163) som hittills diskuterats. Heteroskedasticitet uppstår då residualerna har varianser som inte är konstanta mellan olika observationer. Framför allt är residualerna i Tetras ursprungliga regressionsanalys inte helt slumpmässiga. En regression av residualernas kvadrater och av kapacitet och andra variabler visar att kapacitet och lokalisering har betydande effekter på residualernas varians.
(358) Heteroskedasticitet konstateras därför vara ett bevis för prisdiskriminering, och kundspecifika effekter konstateras påverka variansen hos Sidels marginaler. Genom att beakta heteroskedasticitet är både Tetras ursprungliga regressionsanalys och kommissionens regressionsanalys korrekta i det att de visar att prisdiskriminering faktiskt förekommer.
3.3.2.4 Förmåga och incitament att utnyttja hävstångseffekter
(359) Kommissionens analys bekräftar att den marknadsstruktur som sammanslagningen leder till skulle vara särskilt gynnsam för utnyttjande av hävstångseffekter.
Det skulle finnas en gemensam krets av kunder som behöver både kartong och PET-förpackningssystem för att förpacka känsliga drycker.
Tetra har en särskilt stark dominerande ställning på marknaden för aseptiska kartongförpackningar med [80-90 %]* av marknaden och en beroende kundbas.
Tetra/Sidel skulle utgå från en stark, ledande ställning på marknaden för PET-förpackningssystem, särskilt SFB-maskiner, med en marknadsandel på [60-70 %]*.
Tetra/Sidel skulle kunna rikta sig selektivt till vissa kunder eller kundgrupper eftersom marknadens struktur möjliggör prisdiskriminering.
Tetra/Sidel skulle ha starka ekonomiska incitament att eftersträva hävstångseffekter. Kartong och PET utgör tekniska substitut, vilket innebär att när en kund går över till PET så är denna en förlorad kund på kartongsidan antingen för att kunden delvis gått över från kartong eller för att kunden inte ställde om en del av sin produktion till kartong från andra förpackningsmaterial. Detta ökar incitamenten att fånga upp kunden på PET-sidan för att kompensera för denna förlust. Genom att utnyttja hävstångseffekter från sin nuvarande ställning på kartongmarknaden skulle Tetra/Sidel därför inte bara öka sin marknadsandel på PET-sidan, utan också försvara eller kompensera sin eventuella förlust på kartongsidan.
Tetras/Sidels konkurrenter är mycket mindre på både kartong- och PET-utrustningsmarknaden, där den största konkurrenten bara har en andel på [10-20 %]* av marknaden för kartongförpackningsmaskiner eller SFB-maskiner.
(360) Under så exceptionella omständigheter behöver man vara särskilt försiktig när man analyserar effekterna av koncentrationer på marknaden(164).
3.3.2.5 Metoder för att skapa hävstångseffekter
(361) Genom Tetras särskilt dominerande ställning på marknaden för aseptiska kartongförpackningar omfattar företagets kundbas nästan hela mejeri- och juiceindustrin. Kommissionens marknadsundersökning bekräftar att Tetra är en oundviklig affärspartner för mejerier och juiceproducenter i EES.
(362) Det bör också noteras att Tetra har mycket nära band till sina kunder. Tetras verksamhet går ut på att skapa starka band till kunderna, vilket också är en av företagets största affärsfördelar. Tetra är i själva verket inte bara en tillverkare av utrustning som säljer maskiner till sina kunder och sedan upplöser sina band till dem. Tvärtom levererar Tetra förbrukningsvaror (aseptisk kartong på rulle och icke-aseptisk kartong i skivor) till många av sina kunder genom långsiktiga avtal(165).
(363) Genom sammanslagningen skulle Tetra/Sidel då man träder in på dessa marknader få en unik fördel gentemot konkurrenter som säljer PET-utrustning, men som saknar denna etablerade kundbas inom de traditionella kartongsegmenten. Tetra/Sidel skulle veta exakt vilka kunder som planerar att gå över till PET och skulle - då man känner till deras behov från kartongsidan - kunna erbjuda dem skräddarsydda PET-lösningar vid lämplig tidpunkt som möjliggör en smidig övergång från kartong till PET med en enda leverantör.
(364) Genom att utnyttja sin dominerande ställning inom aseptisk kartong på olika sätt skulle Tetra/Sidel kunna marginalisera konkurrenterna och dominera marknaden för PET-utrustning, särskilt SFB-maskiner. Tetra/Sidel skulle kunna skapa paket med kartongförpackningsutrustning och förbrukningsvaror samt PET-förpackningsutrustning och eventuellt flaskämnen (särskilt flaskämnen med förstärkta barriäregenskaper). Tetra/Sidel skulle också kunna använda sig av påtryckningar eller incitament (såsom underprissättning eller priskrig och lojalitetsrabatter) så att dess kartongkunder köper PET-utrustning och eventuellt flaskämnen av Tetra/Sidel och inte av dess konkurrenter eller av förpackningsföretag.
(365) Många kunder som även fortsättningsvis behöver kartongförpackningar till en del av sin produktion skulle kunna tvingas eller ges incitament att köpa både kartong- och PET-utrustning från en enda leverantör. Kunder som har långsiktiga avtal med Tetra för sina kartongbehov skulle bli särskilt sårbara. Tetra kan erbjuda dem förnyade kontrakt som gör det möjligt för dem att ställa om en del av sin produktion till PET förutsatt att de köper PET-utrustning och tjänster av Sidel. Om de inte nappar på dessa erbjudanden kommer de att fortsätta att vara beroende av Tetra genom långsiktiga kontrakt (flertalet kunder kommer inte att gå över helt från kartong och behöver därför fortfarande vända sig till Tetra på kartongsidan). På så sätt kommer Sidels ställning på marknaden för PET-utrustning, särskilt SFB-maskiner, att förstärkas inom alla nya PET-segment (flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker).
3.3.2.6 Följder av hävstångseffekter
(366) Den anmälande parten hävdar att ovannämnda hävstångseffekter inte skulle få några konkurrensbegränsande effekter eller utestängningseffekter(166). Tetras påståenden avser bara två möjliga metoder, nämligen "blandade paket" och "tvingande paket", och man menar att de inte har några effekter på förpackningsmarknaden. När det gäller "blandade paket" hävdar Tetra att detta inte skulle vara ett problem eftersom "den del av försäljningen av SFB-maskiner som en strategi med blandade paket skulle kunna avleda från konkurrenterna är mycket liten jämfört med den totala efterfrågan på SFB-maskiner". Konkurrenterna skulle ju kunna fortsätta att sälja sina SFB-maskiner till den majoritet av kunderna som bara behöver maskinerna i egenskap av producenter av kolsyrade läskedrycker och vatten. När det gäller "tvingande paket" hävdar Tetra att en sådan strategi skulle motsvara ett åtagande att bara sälja de båda maskintyperna (kartongförpackningsmaskiner och SFB-maskiner) tillsammans. En sådan strategi skulle vara olönsam eftersom många kunder som inte är intresserade av PET inte vill ha paketet, utan skulle vända sig till konkurrenter. Dessutom skulle konkurrenterna inte bli lidande eftersom de kan fortsätta att sälja sina SFB-maskiner inom andra slutproduktsegment (där man inte använder kartong) såsom kolsyrade läskedrycker och vatten.
(367) Kommissionen kan inte godta Tetras argument. Det framgår inte varför den sammanslagna enheten skulle bli tvungen att välja enbart mellan "blandade paket" och den begränsade typ av "tvingande paket" som den anmälande partens ekonomiska experter beskriver. Med tanke på dess förmåga att prisdiskriminera är det i själva verket osannolikt att den sammanslagna enheten skulle besluta att erbjuda kartongförpackningsmaskiner och PET-förpackningsutrustning enbart i form av ett paket. Det skulle vara mer rationellt för den sammanslagna enheten att fortsätta att erbjuda enbart sin PET-förpackningsutrustning till de kunder som inte använder kartong (t.ex. bryggerier som producerar kolsyrade läskedrycker och öl) och vice versa.
(368) Den anmälande parten hävdar att utnyttjandet av hävstångseffekter inte kan få några konkurrensbegränsande verkningar eftersom konkurrenterna inte kan skadas eller stängas ute. Med detta påstående, som grundar sig på argumentet att konkurrenterna fortfarande kan finna avsättning för sina SFB-maskiner i produktsegment (vatten, kolsyrade läskedrycker) där kartong är ett ovanligt förpackningsmaterial förbiser man ett viktigt faktum. Oberoende av om konkurrenterna stängs ute från segmenten för vatten, kolsyrade läskedrycker och öl kvarstår det faktum att om Tetra lyckas utestänga eller marginalisera dem från segmenten för juice och flytande mejeriprodukter, så får Tetra möjlighet att utnyttja kunderna på dessa marknader.
(369) Av följande skäl är det dock ändå troligt att konkurrenterna stängs ute: a) Frågan huruvida konkurrenterna kan fortsätta att sälja inom de obundna segmenten (t.ex. vatten eller kolsyrade läskedrycker) är inte relevant. Detta beror på möjligheten att prisdiskriminera och rikta sig till specifika kundgrupper, vilket leder till att de relevanta marknaderna segmenteras efter slutanvändning. b) De känsliga produktsegmenten består av mycket komplexa drycker som kräver mycket speciella PET-linjer inklusive barriärteknik och aseptiska fyllningsmaskiner eller aseptiska kombimaskiner. Konkurrenterna skulle inte ha tillräckliga incitament att investera och konkurrera på marknaden för denna tekniskt avancerade PET-utrustning. Konkurrenterna Sipa och SIG förklarade vid den muntliga hearingen att deras förmåga och incitament att bedriva forskning och utveckling samt konkurrera på den "nya tidens" PET-marknader (dvs. känsliga drycker) skulle begränsas till följd av sammanslagningen. Konkurrenterna skulle sålunda stängas ute från "den andra erans" PET-marknader(167).
(370) Förutom att stängas ute från dessa relevanta marknader kan konkurrenterna komma att stängas ute från den övriga marknaden för SFB-maskiner. Även under rådande konkurrensförhållanden har Sidel en ledande ställning med en andel på [60-70 %]* av marknaden för SFB-maskiner (oaktat slutanvändning). Detta lämnar en mindre del av marknaden till konkurrenternas förfogande. Dessutom är de traditionella marknaderna för icke-känsliga produkter mättade, och man förväntar sig en mycket lägre tillväxt på dessa marknader. Sidel ansluter sig till detta synsätt i sin årsredovisning för 1999, där man uppger att PET nu går i sin "andra era". BNP Paribas uppger att eftersom de traditionella, icke-känsliga PET-marknaderna nu börjar mättas "... så riktar Sidel nu in sig på känsliga drycker för att kunna fortsätta att sälja många formblåsningsmaskiner"(168). Konkurrenterna kommer därför sannolikt att stängas ute från denna del av marknaden med starkare tillväxt och större marginaler.
3.3.2.7 Konkurrenternas svaga ställning
(371) Dessutom är den sammanslagna enhetens konkurrenter på både marknaden för kartongutrustning och marknaden för SFB-maskiner redan nu betydligt mindre än den sammanslagna enheten. En jämförelse av årsomsättningen för Tetra/Sidel och dess största konkurrent SIG visar att den förstnämnda skulle bli nästan tio gånger större.
(372) Viktigast är att Tetra i sitt påstående att Sidels tre konkurrenter inom högkapacitetssegmentet kan matcha Sidels sortiment förbiser en avgörande aspekt: dessa konkurrenter saknar den sammanslagna enhetens dominerande ställning inom kartongförpackning. SIG-koncernen, den enda av de tre konkurrenterna som har verksamhet på både kartong- och PET-sidan, har en andel på bara [10-20 %]* av marknaden för kartongförpacknings- och SFB-maskiner. SIG saknar den sammanslagna enhetens fullständiga sortiment av PET-utrustning eftersom man i nuläget saknar en viktig del, nämligen barriärteknik, för en eventuell framtida inbrytning i de nya produktsegmenten för PET. Ingen annan tillverkare av förpackningsutrustning kan erbjuda både kartong- och PET-förpackningsutrustning.
3.3.2.7.1 Konkurrenternas marknadsandelar
(373) Tetra/Sidel skulle få den överlägset största marknadsandelen för SFB-maskiner med både låg och hög kapacitet oavsett en eventuell indelning i slutproduktsegment. Tetra/Sidel skulle få mer än [60-70 %]* av högkapacitetsmarknaden och cirka 60 procent av lågkapacitetsmarknaden. Indelat i produktsegment uppskattar Sidel sin andel av marknaden för SFB-maskiner med hög kapacitet till [60-70 %]* inom mjölksegmentet och [60-70 %]* inom juicesegmentet.
(374) Den största konkurrenten skulle bli mycket mindre en marknadsandel på [10-20 %]* (SIG och Krones på högkapacitetsmarknaden och ADS på lågkapacitetsmarknaden). Det bör också noteras att den sammanslagna enhetens marknadsandel har varit ganska stabil och konsekvent mycket stor (kring 60 procent) under en lång tid.
(375) Den sammanslagna enheten skulle också få en dominerande ställning på marknaden för aseptiska kartongförpackningsmaskiner och aseptiska kartonger (med konsekvent stora marknadsandelar [på 80-90 %]*) och en ledande ställning på marknaden för icke-aseptisk kartong, vilket ger den en dominerande ställning på den samlade marknaden för kartongförpackningsutrustning och kartongförbrukningsvaror.
3.3.2.7.2 Teknisk ledning
(376) Tetra/Sidel skulle också få en klar teknisk fördel gentemot sina konkurrenter. Sidel är pionjär på marknaden för SFB-maskiner. Kommissionens marknadsundersökning bekräftar att majoriteten av kunderna ger Sidel ett mycket högt betyg för den tekniska kvaliteten hos dess maskiner. Vissa stora kunder har rent av som policy att bara köpa Sidels maskiner för sin PET-produktion.
(377) På Sidel är man naturligtvis mycket stolta över sina tekniska framgångar. I sin årsredovisning för 1999 uppger Sidel att "Sidels ledning bygger på företagets unika tekniska framgångar på området maskiner med hög produktionskapacitet, ingående kunskaper om förpackningsmaterial och en konsekvent snabb service i hela världen. Genom att Sidel helt bemästrar formblåsningsteknik för PET kan företaget tillgodose denna ökande efterfrågan." Enligt Sidel "har de tekniska framsteg som gjorts genom serien SBO 2 ökat maskinernas produktivitet med 25 procent. Det är just denna innovationsförmåga [...] tillsammans med dess omfattande produkt- och serviceutbud som gör det möjligt för Sidel att öka sin globala ledning: 65 procent av världens alla PET-förpackningar framställs i maskiner från Sidel"(169).
(378) Den sammanslagna enheten kommer att få ett mycket större produktutbud på området PET-förpackningar än någon av dess konkurrenter. Den sammanslagna enheten kommer att få ett utbud av SFB-maskiner utan motstycke som omfattar hela det befintliga utbudet från maskiner med mycket låg kapacitet och linjär teknik (Dynaplast) eller rotationsmaskiner med låg kapacitet (Sidel) till de maskiner i världen som har den allra högsta kapaciteten (Sidels SBO med 50000 fl/h). Den sammanslagna enheten kommer också att kunna erbjuda ledande, innovativa produkter såsom kombimaskiner, SFB-maskiner för hettappning och preferential heating machines. Det oberoende analysföretaget Pictet konstaterade i sin branschrapport från september 2000 att "med detta unika utbud har Sidel en maskin för varje produktionsmål, med produktionshastigheter som exakt motsvarar kundernas mål"(170).
(379) Den sammanslagna enheten kommer också att befinna sig i täten för den tekniska utvecklingen genom att parterna får två plasmabarriärtekniker; Actis (Sidel) och Glaskin. Det råder inga tvivel om att de båda ledande plasmateknikerna tillsammans med en unik aseptisk fyllningsteknik (Combi) kommer att ge den sammanslagna enheten en extremt stark ställning inom segmentet PET-förpackningsutrustning för syrekänsliga produkter, som är ett av de områden där PET kommer att växa särskilt mycket - eventuellt på bekostnad av kartong.
(380) Den sammanslagna enheten kommer också att bli den enda fullständigt integrerade tillverkaren av PET-utrustning som kan erbjuda ett fullständigt sortiment av PET-produkter och PET-utrustning - från flaskämnen till färdiga flaskor, inklusive plastkapsyler. Tillsammans med Sidels unika expertis på området formar och formgivning av flaskor kommer företagets testning av flaskämnen och genomförbarhet vid dess särskilda center i Frankrike att placera den sammanslagna enheten i en ställning som dess konkurrenter inte kan matcha.
3.3.2.7.3 Aseptiska kunskaper
(381) För att ett företag som tillverkar PET-utrustning skall kunna utnyttja vad Sidel kallar "PET:s andra era"(171), det vill säga som förpackningar för känsliga produkter som juice, flytande mejeriprodukter och sportdrycker (som alla traditionellt förpackas i kartong), är det viktigt att ha en fungerande barriärteknik. Än viktigare är emellertid att ha en fungerande lösning för aseptisk fyllning. Detta är vedertaget inom branschen. Ett oberoende analysföretag konstaterar att "eftersom konsumenterna i allt större omfattning vill ha mjölk, juice och såser i PET-förpackningar är det av högsta vikt att ha en lösning för aseptisk fyllning av PET-flaskor"(172).
(382) Den sammanslagna enheten kommer att förena de två ledande namnen inom aseptisk fyllning med en tredjedel av den installerade basen av aseptiska PET-fyllningsmaskiner i EES: Tetra Pak (Tetra) och Rémy (Sidel). Aseptiska kunskaper och kända tidigare meriter är av avgörande betydelse för kunderna eftersom en bristande sterilitet hos slutprodukterna skulle få allvarliga konsekvenser. Flertalet dryckestillverkare som deltog i kommissionens marknadsundersökning underströk vikten av en garanterad sterilitet genom påvisade tidigare meriter och påvisad aseptisk expertis.
(383) Den sammanslagna enheten kommer att ha verksamhet inom aseptisk fyllning i kartong, PET och HDPE. Den skulle åtnjuta Tetras unika aseptiska expertis och rykte, vilket inbegriper ett fullständigt sortiment av processutrustning såsom separatorer, värmeväxlare, homogenisatorer, avdunstare, aseptiska processystem och flödesutrustning. De största konkurrenterna som till exempel SIG saknar erforderlig verksamhet inom aseptisk fyllning i PET och HDPE, och har en mycket mer begränsad verksamhet på området aseptisk kartongförpackning, särskilt när det gäller de känsligaste flytande mejeriprodukterna. Ingen annan tillverkare av förpackningsutrustning har expertkunskaper om aseptiska processer. Den sammanslagna enhetens rykte inom aseptisk förpackning, dess kända meriter och dess förmåga att "garantera" sterilitet hos slutprodukten skulle utgöra ett stort hinder för befintliga konkurrenter och nya marknadsaktörer.
3.3.2.7.4 Service- och försäljningskår
(384) Kommissionens marknadsundersökning bekräftar att förmågan att snabbt erbjuda en effektiv service var som helst i världen kräver lokal närvaro och är en nyckelfaktor för de kunder som är beroende av att deras interna förpackningsverksamhet fungerar. Tetra och Sidel har redan det mest omfattande världsomspännande nätet av försäljnings- och serviceorganisationer. Det är många gånger större än deras största konkurrenter inom både kartong- och PET-segmentet. Efter sammanslagningen kommer den sammanslagna enhetens ledning att sakna motstycke. Den potentiella konkurrensen mellan de båda ledande aktörerna kommer att försvinna.
3.3.2.7.5 Forskning och utveckling
(385) Den sammanslagna enhetens kapacitet på FoU-området skulle också förstärkas och ge den en ställning som ingen konkurrent kan matcha. Den skulle ha åtminstone dubbelt så många anställda och nästan dubbelt så stora ekonomiska resurser för sin FoU-verksamhet som den största konkurrenten SIG. Tetra har [...]* FoU-center i världen med [...]* anställda som deltar i olika FoU-projekt(173).
(386) Den sammanslagna enhetens enorma FoU-kapacitet skulle säkra en fortsatt klar ledning över konkurrenterna och eliminera den konkurrens mellan Tetra och Sidel på området innovation och FoU som skulle råda utan sammanslagningen. Tetra beskriver kortfattat detta i sin årsredovisning för 2000: "Tetra Pak anser att forskning som inriktas på kundernas och marknadens behov, liksom en fortlöpande utveckling av system för produktion, förpackning och distribution, är det bästa sättet att säkra sin ledande ställning på världsmarknaden"(174).
3.3.2.7.6 Finansiell styrka och storlek
(387) Den anmälande parten hävdar att den inte skulle få någon nämnvärt större finansiell styrka än konkurrenterna(175). De uppgifter som kommissionen har till sitt förfogande stöder inte Tetras påstående. Den sammanslagna enheten skulle bli mycket större än sina konkurrenter när det gäller antalet anställda, FoU-personal, försäljningskår, internationell verksamhet, omsättning och lönsamhet. Exempelvis skulle den sammanslagna enhetens omsättning bli nästan tio gånger större än den största konkurrentens.
3.3.2.8 Bristande kundinflytande
(388) Den sammanslagna enhetens kunder inom de gemensamma produktsegmenten (flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker) skulle inte vara i stånd att utöva något större kundinflytande som motvikt till Tetra/Sidels styrka. Kundbasen inom segmentet flytande mejeriprodukter och juice är fragmenterad med en majoritet små och medelstora företag. Det bör noteras att Sidels största kund inom EES (ett förpackningsföretag) står för cirka [...]* av försäljningen, medan den största kunden som inte är ett förpackningsföretag (ett multinationellt bryggeri) står för mindre än [...]* av Sidels försäljning. Tetras kundbas är lika fragmenterad.
3.3.2.9 Slutsats
(389) Mot ovanstående bakgrund konstateras det att den föreslagna transaktionen genom att förena det dominerande företaget inom kartongförpackning, Tetra, och det ledande företaget inom PET-förpackningsutrustning, Sidel, skulle skapa en marknadsstruktur som ger den sammanslagna enheten incitament och verktyg att förvandla sin ledande ställning inom PET-förpackningsutrustning, särskilt SFB-maskiner (låg och hög kapacitet) för känsliga produktsegment, till en dominerande ställning. Detta skulle sannolikt också förstärka den sammanslagna enhetens ställning och få konkurrensbegränsande effekter på den samlade marknaden för SFB-maskiner.
3.3.3 Effekter på kartong: förstärkning av en dominerande ställning
(390) Den föreslagna transaktionen skulle skapa en marknadsstruktur som gör det möjligt för Tetra att förstärka sin nuvarande dominerande ställning inom kartongförpackning genom att den eliminerar en betydande konkurrent.
(391) Detta skulle få allvarliga negativa konsekvenser inom kartongförpackningssektorn. Såsom kommissionen uppgav i sitt beslut från 1991 om sammanslagningen mellan Tetra Pak och Alfa Laval(176) "har Tetra Pak ett mycket stort marknadsinflytande. [...] när kommissionen ställs inför ett ärende med en sådan dominans måste den vara särskilt försiktig eftersom även en mycket liten ökning av marknadsinflytandet i sådana fall kan får oproportionerligt stora negativa effekter på konkurrensvillkoren på marknaden."
3.3.3.1 PET som en källa till konkurrenstryck: eliminering av konkurrenstrycket från en närliggande marknad
(392) Resultaten av kommissionens marknadsundersökning tycks slå fast att kartong traditionellt har varit det dominerande förpackningsmaterialet på marknaden för mjölk och juice, särskilt när det gäller aseptisk förpackning. Mer än 80 procent av alla aseptiskt tappade produkter förpackades under 1999 i kartong. Detta beror på risken för förorening i samband med tappningen, vilket kräver aseptisk teknik och ultrahygienisk eller aseptisk fyllning, något som är väl etablerat på marknaden för kartongförpackning.
(393) Såsom förklarades i avsnittet om definition av marknaden har emellertid PET redan utmanat kartong inom vissa slutproduktsegment som drycker med fruktsmak och te- och kaffedrycker, och förväntas växa avsevärt inom större slutproduktsegment som flytande mejeriprodukter och juice, där man traditionellt har använt kartong. Den ökade användningen av PET inom segmenten flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker kommer oundvikligen till viss del att ske på bekostnad av kartong.
(394) Företag som är verksamma på området PET-förpackning, särskilt Sidel och förpackningsföretag, har uppenbarligen affärsstrategier som syftar till att öka användningen av PET och på sätt ta marknadsandelar från kartong. Kommissionens marknadsundersökning visar att det finns ett antal oberoende studier såväl som affärsanalyser från parterna där man talar om denna ökade användning av PET. Paris-börsen, CDC Bourse, lämnade följande information om Sidel: "Brickförpackningar förlorar idag marknadsandelar till PET-förpackningar"(177). I sin publikation The Sidel Saga 1961-1998+ uppger Sidel att "nu när Tetra Paks brickförpackning tappar fart finns det nya möjligheter för plastflaskor att ta marknadsandelar"(178). Sidels nya målmarknader kommer att bli "juice och nya drycker... plast tar vissa marknadsandelar från brickförpackningar i kartong...". I själva verket planerar Sidel att träda in på marknaden för känsliga produkter och ta marknadsandelar från kartong. I en analys av Sidel uppger JP Morgan att Sidel gjort vissa förvärv för att träda in på marknaden för mjölk och juice: "Sidel vill få större kunskap om aseptisk förpackning av mjölk och juice... valet av förpackning för dessa produkter har traditionellt varit kartong som levereras av Tetra Pak och SIG. Inom Rémy avser Sidel att utveckla utrustning som gör att man kan lansera PET på dessa marknader ...".
(395) Tredje part uppger att utan sammanslagningen så kan det största företaget inom PET-förpackningsutrustning (Sidel) tillsammans med förpackningsföretag konkurrera på en närliggande marknad, vilket skulle innebära ett betydande konkurrenstryck på marknaden för kartongförpackning genom att man lanserar innovativa lösningar på marknaden och tvingar Tetra att förnya sig och sänka priserna på kartongförpackningar. Efter den föreslagna sammanslagningen kommer detta konkurrenstryck att försvinna.
(396) I sitt svar hävdar Tetra att den sammanslagna enheten inte kommer att kunna kontrollera konsumenternas efterfrågan på det här sättet. Tetra grundar sitt argument på det faktum att PET-förpackningsutrustning, och då särskilt SFB-maskiner, står för en extremt liten del av detaljhandelspriset på slutprodukten. Till följd av detta hävdar Tetra att den sammanslagna enheten skulle behöva höja priset på SFB-maskiner med 2000 procent för att åstadkomma en tioprocentig höjning på detaljhandelspriset och därmed få vissa konsumenter att går över från PET till kartong. Enligt Tetra är detta högst orealistiskt.
(397) Tetra lyckas inte bemöta kommissionens invändningar, som är inriktade på effekten på priset på kartong och inte på priset på SFB-maskiner. Precis som Tetra påpekar har kommissionen konstaterat att kartong- och PET-förpackningssystem utgör separata om än närliggande produktmarknader som utövar ett visst konkurrenstryck på varandra. Kartong och PET är tekniska substitut i den mening att de kan användas för att förpacka samma slutprodukter, och de kan också ses som svaga substitut i ekonomisk mening. Förhållandena på marknaden innebär att varje eventuell övergång mellan de båda materialen sannolikt skulle grunda sig på marknadsmässiga överväganden och att en övergång främst skulle ske från kartong (den gamla, traditionella tekniken) till PET (den nya, moderna tekniken). Såsom förklarades i avsnittet om definition av marknaden uppger många marknadsaktörer att de redan har gått eller skulle gå över från kartong till PET trots att PET är dyrare eller trots att priset på kartong står stilla. Detta visar att vissa kunder skulle gå över från kartong till PET även om priset på kartong inte alls höjs. Mer priskänsliga kunder uppgav dock att de bara skulle överväga en övergång från kartong till PET om kartongpriserna steg i storleksordningen 20 procent eller mer. Samma priskänsliga kunder skulle antagligen avskräckas från att gå över från kartong till PET om en sänkning av priset på kartong skulle öka prisskillnaden mellan en kartongförpackningslinje och en PET-förpackningslinje. Dessutom gäller Tetras argument att Sidel bara kan påverka priset på utrustning (SFB-maskiner), vilket utgör en mycket liten del av den totala förpackningskostnaden, inte Tetras förmåga att påverka kostnaden för kartongförpackningar. Tetra kan påverka priset på både kartongmaskiner och kartong.
(398) Utan sammanslagningen skulle PET-företag förväntas hänge sig åt hård konkurrens för att ta marknadsandelar från kartong. Tetra skulle förväntas göra allt för att försvara sin ställning genom att försöka förnya sina kartongförpackningar, förbättra kartongtekniken, lansera nya kartongformer och förslutningar samt i vissa fall sänka priset på kartong. Tetra har i själva verket gjort insatser på detta område, och har utvecklat nya kartongförpackningar med mer användarvänliga egenskaper såsom gavelspetskartong med skruvkapsyler.
(399) Efter den föreslagna sammanslagningen skulle Tetra inte behöva konkurrera lika hårt. Tetra/Sidel skulle hamna i en situation där man faktiskt kan utöva en betydande kontroll på övergången från kartong till PET. Tetra/Sidel skulle behålla sina kartongpriser på nuvarande höga nivåer för de kunder eller den del av kundernas produktion som inte kan eller som sannolikt inte skulle gå över till PET, helt eller delvis, på grund av konsumenternas preferenser, omställningskostnader och långsiktiga kontrakt. När det gäller de kunder som gärna vill gå över till PET skulle Tetra/Sidel kunna påverka deras val av förpackningsmaskiner, till exempel genom att man känner till när övergången planeras, och erbjuda lägliga och skräddarsydda lösningar. På så sätt skulle man öka sin andel av marknaden för PET-utrustning. [...]*(179). Genom att eliminera Sidel som en källa till ett ökat konkurrenstryck på en närliggande marknad skulle Tetras ställning på marknaden för kartongförpackningar förstärkas.
(400) Samtidigt skulle Tetra eliminera den största fördelen för sin största konkurrent SIG, som är det enda företaget i världen förutom Tetra som tillverkar och säljer både kartong- och PET-förpackningsutrustning.
3.3.3.2 Slutsats
(401) Mot ovanstående bakgrund drar kommissionen slutsatsen att Tetras redan monopolliknande ställning på EES-marknaden för aseptisk kartong skulle kunna förstärkas ytterligare genom den föreslagna transaktionen.
3.3.4 Den sammanslagna enhetens dominerande ställning inom kartong och PET-förpackningsutrustning samt dess verksamhet inom HDPE skulle förstärka dominansen och skapa hinder för inträde på marknaden
(402) Det bör understrykas att Tetra för närvarande dominerar marknaden för förpackning av flytande livsmedel, särskilt sektorn för aseptisk förpackning på grund av företagets särskilt starka ställning inom aseptisk kartongförpackning. Tetra har nästan 80 procent av marknaden för aseptisk kartong, vilken utgör ungefär 60 procent av hela den aseptiska sektorn (dvs. alla aseptiskt tappade vätskor). Detta beror på materialets tidigare och nuvarande starka ställning inom den aseptiska sektorn. Kartong har haft och har fortfarande en mycket begränsad konkurrens från andra material när det gäller aseptisk tappning.
(403) Fram tills helt nyligen var Tetra ett företag med en enda produkt, nämligen kartonglösningar (Tetra Brik-systemet). Under senare år har Tetra försökt utvidga sina förpackningslösningar för att bli ett mer fullständigt förpackningsföretag. I sin årsredovisning för 1999 presenterar Tetra sig självt som ett ledande företag på området livsmedelsförpackningar med ett stort utbud av olika produkter. "Tetra Paks kunder åtnjuter nu fördelen att kunna få allt de behöver från en enda källa med utrustning för varje produktionsled. Tetra Pak är den enda leverantören på marknaden som tar på sig ett helhetsansvar för en sömlös produktion ... Tetra Pak kan också erbjuda hela elva förpackningssystem [framför allt olika kartongförpackningar] för pastöriserade och aseptiskt förpackade produkter." Ett fullgott utbud av PET-lösningar var det enda som saknades i Tetras utbud; Tetras verksamhet på området PET-förpackningar har varit begränsad på grund av de nuvarande begränsningarna för dess SFB-teknik.
(404) Efter sammanslagningen kommer den sammanslagna enhetens utrustning att omfatta all relevant utrustning inom kartong, PET och HDPE. Tetra/Sidel skulle kunna erbjuda ledande teknik för aseptiska och icke-aseptiska kartongförpackningsmaskiner, aseptiska och icke-aseptiska kartonger, SFB-maskiner med låg och hög kapacitet inklusive aseptiska och icke-aseptiska kombimaskiner, aseptiska och icke-aseptiska PET-fyllningsmaskiner, aseptiska och icke-aseptiska HDPE-fyllningsmaskiner, EFB-maskiner och kombimaskiner för HDPE samt erforderlig kringutrustning såsom plastförslutningar. Det faktum att den sammanslagna enheten skulle få en dominerande ställning på två närliggande marknader (kartong- respektive PET-förpackningsutrustning) samt en betydande verksamhet på en tredje marknad (HDPE) skulle ge den möjlighet att skaffa sig en särskilt stark ställning inom relevanta slutproduktsegment (flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker).
(405) Kartong, PET och HDPE utgör de viktigaste förpackningsmaterialen inom följande produktsegment: flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak, tedrycker samt alla aseptiskt tappade vätskor. Under 1999 förpackades ungefär 96 procent av alla aseptiskt tappade vätskor i kartong, PET och HDPE(180). Kommissionens analys bekräftar att burkar och glas har allvarliga begränsningar som förpackningsmaterial för dessa produkter: burkar är begränsade till sin form och är i allmänhet dyrare, medan glas som förpackningsmaterial är begränsat till premiumprodukter, och enligt Tetra är aseptisk tappning i glas "en förlegad teknik som är ovanlig inom EES"(181). Oberoende analysföretag uppger att plastflaskor (PET och HDPE) har uppvisat den snabbaste tillväxten och förväntas bli den snabbast växande förpackningstypen inom aseptisk förpackning under de kommande tre åren(182).
(406) Även om man beaktar alla förpackningsmaterial som används för att förpacka relevanta känsliga produkter (flytande mejeriprodukter, juice, drycker med fruktsmak samt te- och kaffedrycker) skulle Tetra/Sidels ställning bli särskilt stark inom alla slutproduktsegment. Tetra/Sidels andelar skulle hamna kring 50 procent av den samlade juicemarknaden, kring [50-60 %]* av den samlade marknaden för flytande mejeriprodukter och kring 60 procent av den samlade aseptiska marknaden, där Sidel skulle stå för [0-10 %]* inom alla dessa slutsegment(183).
(407) Dessa siffror visar att Tetras redan starka ställning inom sektorn för förpackning av känsliga produkter (särskilt aseptiskt tappade vätskor) skulle förstärkas till följd av sammanslagningen. Att marknadsandelen inom de viktigaste kartongsegmenten ökar relativt lite beror på att Sidel i dagsläget har en begränsad verksamhet inom slutproduktsegmenten mjölk och juice. Användningen av PET inom de gemensamma produktsegmenten förväntas dock öka avsevärt framöver. Den sammanslagna enhetens ställning inom dessa slutproduktsegment skulle därför fortsätta att vara mycket stark.
(408) Med tanke på denna allmänt starka verksamhet inom de relevanta sektorerna skulle hindren för marknadsinträde sannolikt öka. För att konkurrera på lika villkor skulle konkurrenterna tvingas att matcha den sammanslagna enhetens samlade styrka inom alla relevanta segment, inbegripet dess stora produktutbud, överlägsna kunskaper inom aseptisk teknik, barriärteknik, tillgång till faktiska och potentiella kunder samt finansiella styrka. Detta skulle sannolikt leda till att den ställning som den sammanslagna enheten får inom de känsliga slutproduktsegmenten marginaliserar konkurrenterna och skapar hinder för marknadsinträde. På så sätt skulle dess dominans förstärkas på de relevanta marknaderna för kartongförpackningsutrustning och PET-förpackningsutrustning, särskilt SFB-maskiner för känsliga produkter.
V. ÅTAGANDEN
(409) Den 25 september 2001 erbjöd sig Tetra att göra vissa åtaganden i syfte att undanröja de konkurrensproblem som kommissionen identifierat i sitt meddelande om invändningar, vilket den skickade till Tetra den 7 september 2001. Dessa åtaganden inbegrep en avyttring av Tetras verksamhet på området SFB-maskiner och flaskämnen. Den 9 oktober 2001 inkom Tetra med en rad nya åtaganden som ersatte åtagandena från den 25 september 2001. När man föreslår dessa åtaganden utgår man ifrån att kommissionen kan godta dem helt eller delvis.
(410) Åtagandena redovisas i bilagan. De består av i) en avyttring av Tetras verksamhet på området SFB-maskiner, ii) en avyttring av Tetras verksamhet på området PET-flaskämnen, iii) att låta Sidel vara självständigt från Tetra Paks dotterföretag och vidta korrigerande åtgärder mot sådana uppträdanden som anges i artikel 82 i EG-fördraget, samt iv) att bevilja en licens för tillverkning av Sidels SFB-maskiner för försäljning till kunder som tappar känsliga produkter och till förpackningsföretag.
A. SAMMANFATTNING AV ÅTAGANDENA
1. AVYTTRING AV TETRAS VERKSAMHET PÅ OMRÅDET SFB-MASKINER
(411) Tetra åtar sig att avyttra sin verksamhet på området SFB-maskiner (SFB-verksamheten) till en oberoende tredje part. SFB-verksamheten består av följande delar, såvida inte en avyttring av dem är förbjuden enligt tillämplig lagstiftning eller inte krävs av köparen: a) tillgångar och utrustning som Tetra för närvarande använder i första hand för produktion och utveckling av sin SFB-verksamhet, b) teknisk och administrativ personal samt produktions- och försäljningspersonal som tillhör SFB-verksamheten, c) alla kontrakt om försäljning eller underhåll av SFB-produkter som tillverkats av SFB-verksamheten, och som gäller den dag då försäljningen av verksamheten avslutas, d) alla immateriella rättigheter som för närvarande enbart används av SFB-verksamheten, och e) en icke överlåtbar, oåterkallelig, icke-exklusiv licens för eventuella immateriella rättigheter som tillhör Tetra, och som för närvarande används kommersiellt inom både SFB-verksamheten och andra verksamheter inom Tetra Laval.
(412) [...]*.
2. AVYTTRING AV TETRAS VERKSAMHET PÅ OMRÅDET FLASKÄMNEN
(413) Tetra åtar sig att avyttra sin verksamhet på området PET-flaskämnen (flaskämnesverksamheten) till en oberoende tredje part. Flaskämnesverksamheten består av följande delar: a) tillgångar och utrustning som Tetra för närvarande använder i första hand för produktion och utveckling av sin flaskämnesverksamhet, b) teknisk och administrativ personal samt produktions- och försäljningspersonal som tillhör flaskämnesverksamheten, c) alla kontrakt om försäljning av PET-flaskämnen som tillverkats av flaskämnesverksamheten, och som redan finns den dag då åtagandet görs eller ingås före den dag då försäljningen av verksamheten avslutas, d) alla immateriella rättigheter som för närvarande enbart används av flaskämnesverksamheten, och e) en icke överlåtbar, oåterkallelig, icke-exklusiv licens för eventuella immateriella rättigheter som tillhör Tetra, och som för närvarande används kommersiellt inom både flaskämnesverksamheten och andra verksamheter inom Tetra Laval.
(414) [...]*
(415) [...]*.
(416) Dessutom har Tetra slutat använda barriärtekniken Sealica och avskaffat exklusiva rättigheter att använda tekniken enligt licensavtalet av den 29 oktober 1999.
3. SIDELS SJÄLVSTÄNDIGHET FRÅN TETRA OCH ÅTAGANDEN ENLIGT ARTIKEL 82
(417) Tetra åtar sig att låta Sidel vara strukturellt självständigt från företagen inom Tetra Pak (Tetra Pak) under en period på [...]* år [...]*. Sidel kommer att utgöra en separat rättslig enhet. Sidel-aktierna kommer inte att ägas av Tetra Pak eller något dotterföretag till Tetra Pak, utan av ett separat företag inom koncernen Tetra Laval. Tetra kan dock ändra Sidels nuvarande bolagsform.
(418) Sidel kommer att förvaltas av sin styrelse med förbehåll för vissa krav på godkännande av och rapportering till ett särskilt kontrollorgan för Sidel och Tetra Lavals koncernstyrelse. Ordföranden för Tetra Lavals koncernstyrelse kommer att vara ordförande för det särskilda kontrollorganet för Sidel. Medlemmar i Sidels styrelse eller kontrollorgan eller befattningshavare eller anställda hos Sidel får inte samtidigt vara medlemmar i Tetra Paks styrelse eller eventuella kontrollorgan eller befattningshavare eller anställda inom Tetra Pak.
(419) Sidel kommer att stå för all marknadsföring, försäljning, utbildning, teknisk assistans och alla tekniska tjänster inom sina egna avdelningar eller genom egna mellanhänder, vilka kommer att vara separerade från motsvarande avdelningar eller mellanhänder inom Tetra Pak-företag genom effektiva och rimliga åtgärder för att skapa "brandväggar". Det kommer inte att göras några gemensamma erbjudanden med kartongprodukter från Tetra Pak och SFB-maskiner från Sidel. Sidel kommer att godta att den utsedda förvaltaren deltar utan rösträtt vid möten inom dess kontrollorgan. Enligt detta åtagande har Tetra efter [...]* år rätt att begära att kommissionen skall se över nödvändigheten att upprätthålla åtagandet.
(420) Dessutom uppmanar Tetra kommissionen att beakta Tetras befintliga skyldigheter gentemot kommissionen enligt beslutet Tetra Pak II, särskilt den skyldighet som anges i artikel 3.3 i beslutet, där följande anges:
"Tetra Pak skall avstå från att tillämpa såväl underpriser som diskriminerande priser och ingen kund skall beviljas någon form av rabatt på produkterna eller fördelaktigare betalningsvillkor som inte motiveras av en objektiv motprestation".
4. LICENS PÅ SIDELS SFB-MASKINER FÖR KÄNSLIGA PRODUKTER OCH FÖRPACKNINGSFÖRETAG
(421) Tetra åtar sig att bevilja en licens på obestämd tid till en oberoende tredje part avseende Sidels SFB-maskiner för känsliga produkter och förpackningsföretag (licensen). Enligt licensen skall licenstagaren ha rätt att tillverka och sälja SFB-maskiner till i) förpackningsföretag oavsett slutanvändning, och ii) alla kunder under förutsättning att de använder dessa maskiner för att blåsa PET-flaskor som skall fyllas med känsliga produkter inom nuvarande EES (kunder med känsliga produkter).
(422) Licenstagaren skall ha rätt att sälja SFB-maskiner på följande villkor:
- Licensen är begränsad till det nuvarande EES(184).
- Licenstagaren skall bara ha rätt att sälja Sidels befintliga utbud av SFB-maskiner enligt vad som definieras i bilaga 3 till åtagandena (befintligt utbud), vilket utesluter vissa befintliga SFB-maskiner från Sidel liksom SFB-maskiner(185) från andra tillverkare (t.ex. Dynaplast). Licenstagaren skall inte ha rätt att sälja några nya SFB-maskiner som Sidel tillverkar. Licenstagaren skall inte ha rätt att komma i åtnjutande av eventuella förbättringar som Sidel gör på sitt befintliga utbud av SFB-maskiner.
- Licenstagaren skall bara ha rätt att sälja till kunder som tappar känsliga produkter samt till förpackningsföretag oavsett användningsområde.
- Under en initial period på [...]* år skall licensen ge exklusiv rätt att sälja till kunder med känsliga produkter, vilket förbjuder Sidel att sälja sitt befintliga utbud av SFB-maskiner enligt vad som definieras i bilaga 3 till åtagandena till sådana kunder. Sidel skall ha rätt att sälja till förpackningsföretag. Under denna period på [...]* år, skall Sidel också ha rätt att sälja nya(186) SFB-maskiner till kunder med känsliga produkter oavsett användningsområde.
- Licenstagaren skall se till att dess kunder (förutom förpackningsföretag) uteslutande använder SFB-maskinerna för känsliga produkter och försäkra sig om detta hos kunderna. Tetra/Sidel skall ha rätt att avgöra huruvida dessa försäkringar är tillfredsställande.
- Licensen inbegriper inte överföring av teknisk personal, servicepersonal eller tekniska tillgångar av central betydelse. Sidel kommer att ge licenstagaren utbildning under licensens första sex månader.
- Licensen skall förbjuda att ägarkontrollen över licenstagaren förändras (dvs. att ett annat företag förvärvar minst 50 procent av licenstagaren).
- Kostnaderna för licensen har ännu inte beslutats, men tycks inte inbegripa någon förskottsbetalning eller royalty, utan snarare en klumpsumma som skall betalas senare beroende på hur stor marknaden för känsliga produkter är.
B. BEDÖMNING AV ÅTAGANDENA
(423) Den anmälande parten hävdar att transaktionen bör godkännas utan att några åtaganden behöver göras och att de åtaganden som föreslås i vilket fall som helst löser de konkurrensproblem som kommissionen identifierat. Enligt den anmälande parten eliminerar avyttringen av Dynaplast alla tänkbara horisontella problem avseende marknaden för SFB-maskiner med låg kapacitet. Avyttringen av Tetras flaskämnesverksamhet eliminerar alla tänkbara vertikala problem som följer av kanalkonflikten mellan den sammanslagna enheten och förpackningsföretag. När det gäller hävstångseffekter och förstärkningen av Tetras dominerande ställning inom kartongförpackningssektorn hävdar den anmälande parten att åtagandena eliminerar alla tänkbara konkurrensproblem. Enligt den anmälande parten försvagar de båda avyttringarna (Dynaplast och flaskämnesverksamheten) den sammanslagna enhetens ställning på marknaden för PET-utrustning genom att begränsa den sammanslagna enhetens andel av marknaden för SFB-maskiner och utesluta flaskämnen från dess PET-utbud. Genom att undanröja Sidel från marknaden för SFB-maskiner avsedda för känsliga produkter under en period på [...]* år kommer licensen att garantera att Tetra/Sidel inte kan utnyttja sin dominerande ställning inom kartong för att uppnå dominans inom PET-förpackningsutrustning, särskilt SFB-maskiner för känsliga produkter. Dessutom skulle åtaganden att vidta åtgärder mot uppträdanden enligt artikel 82 hindra Tetra/Sidel att använda sig av konkurrensbegränsande metoder. Licensen skulle eliminera oron att Tetras dominerande ställning inom kartongförpackning skall förstärkas eftersom licenstagaren (särskilt om denna också köper Dynaplast) bjuder Tetras kartongverksamhet tillräcklig konkurrens. Slutligen skulle ovannämnda minskning av den sammanslagna enhetens utbud i tillräcklig grad minska den sammanslagna enhetens ställning inom alla känsliga slutproduktsegment.
(424) Enligt kommissionen är de åtaganden som den anmälande parten föreslår otillräckliga för att eliminera de största konkurrensproblem som identifierats i fråga om marknaderna för PET-förpackningsutrustning och kartongförpackningar. De båda avyttringarna kommer att få minimala effekter på den sammanslagna enhetens ställning. Licensen är inte bara otillräcklig för att undanröja de konkurrensproblem som kommissionen identifierat - den tycks inte heller utgöra ett fungerande alternativ och kan faktiskt medföra komplicerade mekanismer på marknaden, vilket leder till en artificiell reglering. Slutligen är de båda åtagandena enligt artikel 82 otillräckliga för att undanröja de problem som uppstår på grund av marknadens struktur efter sammanslagningen.
(425) Efter att den anmälande parten inkommit med sina åtaganden gjorde kommissionen ändå ett marknadstest av de strukturella åtagandena och förslaget till licenssystem för att bedöma huruvida dessa åtaganden uppfyller kriterierna i fråga om bärkraftiga och självständiga tillgångar. Resultaten av denna granskning visar att de föreslagna strukturella åtagandena - utöver deras otillräcklighet när det gäller att undanröja de konkurrensproblem som transaktionen aktualiserar - inte uppfyller de grundläggande kriterierna beträffande bärkraften hos den verksamhet som är tänkt att avyttras.
1. AVYTTRING AV TETRAS VERKSAMHET PÅ OMRÅDET SFB-MASKINER
(426) Marknaden för SFB-maskiner med låg kapacitet (&lt; 8000 fl/h) skulle bli mer koncentrerad till följd av transaktionen. Före sammanslagningen har ingen enskild tillverkare mer än [30-40 %]* av marknaden, medan Tetra/Sidel efter en sammanslagning skulle bli den överlägset största aktören med marknadsandelar i storleksordningen 60 procent ([30-40 %]* för Sidel(187) och [20-30 %]* för Tetra). Det skulle fortfarande finnas flera konkurrenter på marknaden, men de skulle ha små marknadsandelar på högst [10-20 %]*.
(427) Den föreslagna avyttringen av Tetras SFB-verksamhet (Dynaplast) kommer att eliminera parternas horisontella överlappning på marknaden för SFB-maskiner med låg kapacitet. Den löser emellertid inte de största problemen med möjliga hävstångseffekter som sammanslagningen resulterar i. Sidel är fortfarande ledande i fråga om SFB-maskiner med både låg och hög kapacitet med det största utbudet och den bästa kvaliteten i branschen. Denna slutsats bekräftas av marknadstestet, där det framkom att Dynaplasts ställning på den samlade marknaden för SFB-maskiner är affärsmässigt obetydlig. Slutligen påverkar avyttringen inte förstärkningen av Tetras dominerande ställning inom kartongförpackning.
2. AVYTTRING AV TETRAS FLASKÄMNESVERKSAMHET
(428) Avyttringen av Tetras flaskämnesverksamhet och den nedläggning av Sealica som Tetra aviserat skulle eliminera Tetras verksamhet på marknaden för flaskämnen. Avyttringen skulle därför lösa den oro som förpackningsföretag uttryckt beträffande en möjlig kanalkonflikt mellan dem och den sammanslagna enheten. Avyttringen undanröjer dock inte kommissionens oro beträffande hävstångseffekter eller den ökade dominansen inom kartongförpackning, vilken inte beror på den sammanslagna enhetens förmåga att tillverka flaskämnen. Den sammanslagna enhetens ställning kommer inte att försvagas inom vare sig SFB-maskiner eller kartongförpackning. Genom att eliminera kanalkonflikten kommer avyttringen i själva verket sannolikt att säkra Sidel en fortsatt stark ställning när det gäller försäljning av SFB-maskiner till förpackningsföretag, eftersom dessa inte längre skulle känna den oro som kan tänkas få dem att avstå från att köpa maskiner från den sammanslagna enheten. Denna slutsats bekräftas av marknadstestet.
3. SIDELS SJÄLVSTÄNDIGHET FRÅN TETRA OCH ÅTAGANDEN ENLIGT ARTIKEL 82
(429) Åtagandet att låta Sidel vara självständigt från Tetra Pak görs - tillsammans med en bekräftelse av befintliga åtaganden enligt artikel 82 - med särskilt avseende på den oro som uttryckts kring den sammanslagna enhetens förmåga att utnyttja hävstångseffekter från sin dominerande ställning inom kartongförpackning i syfte att få en dominerande ställning inom PET-förpackningsutrustning. Detta åtagande och befintliga åtaganden enligt artikel 82 rör dock bara den sammanslagna enhetens uppträdande. De är inte lämpliga för att återställa villkoren för en varaktig effektiv konkurrens(188) eftersom de inte påverkar den permanenta förändring av marknadsstrukturen som den anmälda transaktionen åstadkommer, och som ligger bakom denna oro.
(430) Sidels självständighet från Tetra Pak-företagen tycks inte ändra det faktum att Sidels styrelse såsom uttryckligen erkänns i själva åtagandet "kommer att hållas direkt ansvarig av Tetra Lavals koncernstyrelse". Man kan inte förvänta sig att en sådan självständighet kommer att hindra Sidel att genomföra Tetra Lavals affärsstrategi. Dessutom kan Sidels rättsliga ställning komma att ändras, det vill säga att Sidel kan avregistreras och förvandlas till ett helt privat företag som Tetra Laval, vilket skulle göra det praktiskt omöjligt att övervaka "brandväggarna".
(431) Åtagandena att inte införliva Sidel i Tetra Pak är liksom bekräftelsen av befintliga åtaganden enligt artikel 82 rena löften att inte agera på ett visst sätt, det vill säga att inte agera i strid mot gemenskapslagstiftningen. Sådana löften går stick i stäv med kommissionens uttalade politik när det gäller korrigerande åtgärder och med själva koncentrationsförordningens syfte(189), och de är extremt svåra, om inte omöjliga, att övervaka på ett effektivt sätt.
(432) Utöver att vara komplicerade att genomföra och övervaka kan dessa åtaganden inte anses räcka för att eliminera de konkurrensproblem som identifierats.
4. LICENS PÅ SIDELS SFB-MASKINER FÖR KÄNSLIGA PRODUKTER OCH FÖRPACKNINGSFÖRETAG
(433) Den anmälande parten hävdar att den föreslagna licensen skulle lösa de problem som kommissionen identifierat genom att a) eliminera Tetras incitament och förmåga att utnyttja sin dominerande ställning inom kartong för att uppnå dominans inom PET, b) skapa en ny kraft som konkurrerar med Tetra och på sätt hindrar att Tetras dominerande ställning inom kartong förstärks, och c) försvaga den sammanslagna enhetens samlade ställning på området förpackning av känsliga produkter.
(434) Kommissionen anser att det föreslagna licenssystemet varken i sig eller tillsammans med avyttringen av Dynaplast och flaskämnesverksamheten löser de problem som kommissionen identifierat. Kommissionen konstaterar att det föreslagna licenssystemet inte räcker för att lösa de konkurrensproblem som identifierats och att det sannolikt inte är ett hållbart och genomförbart system.
4.1 Konkurrensproblemen undanröjs inte
(435) Enligt kommissionen räcker det föreslagna åtagandet inte för att lösa de konkurrensproblem som identifierats framför allt när det gäller hävstångseffekter och förstärkningen av Tetras nuvarande dominerande ställning inom kartongförpackning.
(436) Den sammanslagna enhetens ställning inom kartongförpackning och SFB-maskiner kommer inte att försvagas i tillräcklig grad vare sig av licensen i sig eller tillsammans med avyttringen av Dynaplast och flaskämnesverksamheten. Tetra kommer att ha kvar sin dominerande ställning inom kartongförpackning och Sidel sin ledande ställning inom SFB-maskiner, och den sammanslagna enheten har kvar förmågan och incitamenten att börja utnyttja hävstångseffekter.
(437) Det bör noteras att licensen inte kommer att garantera att den sammanslagna enheten lämnar den relevanta marknaden. Även om licenssystemet skulle fungera, så kommer licensen inte att hindra Sidel att sälja sitt befintliga utbud av SFB-maskiner till kunder med känsliga produkter utanför EES eller till förpackningsföretag i och utanför EES. Dessutom kommer Sidel inte att hindras att sälja vissa typer av SFB-maskiner som inte omfattas av licensen [...]*.
(438) Dessutom kommer licensen inte att hindra Sidel att sälja nya SFB-maskiner till alla kunder eller att inleda leasingverksamhet eller verksamhet med "hål genom väggen"-system. När det gäller lanseringen av ett helt nytt utbud maskiner så är innovation en väsentlig del av Sidels tillverkning av SFB-maskiner, och med tanke på företagets styrka inom FoU och tidigare framgångsrika innovationer kan man förvänta sig att företaget kommer att lansera helt nya eller avsevärt förbättrade SFB-maskiner någon gång inom en nära framtid. Sådana nya eller förbättrade maskiner kan omfattas av den definition av "nya" maskiner som görs i licensen. Licensens definition av nya maskiner skulle göra det svårt för kommissionen eller licenstagaren att bedöma huruvida Sidel följer licensbestämmelserna och kräva en komplex och permanent övervakning. Detta skulle undergräva licenssystemets effektivitet.
(439) Även om åtagandet skulle vara hållbart kan licenstagaren inte utöva samma konkurrenstryck på Tetras kartongverksamhet som Sidel skulle kunna om sammanslagningen inte genomförs. Licenstagaren kommer att vara en mycket mindre enhet utan Sidels rykte, erfarenhet, försäljningskår och FoU-kapacitet.
(440) Även om licenssystemet skulle fungera innebär åtagandet bara att de problem som kommissionens identifierat skjuts fram med [...]* år. Om [...]* år kommer åtagandet inte att ha gjort någonting för att minska Tetras dominans inom kartong, och Tetra har då förmågan och incitamenten att börja utnyttja hävstångseffekter. Dessutom kommer den gemensamma kundkretsen vid det laget att vara ännu större eftersom allt fler kunder går över till PET. Eftersom den sammanslagna enheten har fortsatt sin verksamhet på denna marknad utanför EES kommer den att få det lätt att återinträda på EES-marknaden.
(441) Slutligen är åtagandet fokuserat på SFB-maskiner. Åtagandet inbegriper inte någon licens på annan viktig PET-utrustning såsom aseptiska fyllningsmaskiner och barriärteknik, som den sammanslagna enheten kommer att kunna erbjuda kunder med känsliga produkter efter sammanslagningen.
4.2 Åtagandet har många allvarliga begränsningar och skulle sannolikt inte fungera
(442) Kommissionen anser att åtagandet har allvarliga begränsningar som med all sannolikhet inte skulle resultera i en bärkraftig ny enhet. Detta bekräftas till stor del av marknadstestet, som inbegrep svar från kunder, förpackningsföretag och konkurrenter.
(443) Licensen är begränsad till EES. Licenstagaren kan sålunda inte få några stordriftsfördelar genom att bygga en större kundkrets. Dessutom ansåg några kunder med global verksamhet att licensens geografiska räckvidd utgör en begränsning eftersom de skulle begränsas till EES om de köper SFB-maskiner av licenstagaren. Den exklusiva rätten gäller under en period på [...]* år och bara kunder med känsliga produkter. Detta kanske inte räcker för att en licenstagare skall ta risken att utveckla verksamheten. Det begränsade avsättningsområdet, det vill säga att licenstagaren bara får sälja till kunder med känsliga produkter, kan tillsammans med det faktum att marknaden är relativt liten omedelbart efter transaktionen påverka licenstagarens lönsamhet. Andra företag kommer att kunna sälja på både traditionella och nya marknader, medan licenstagaren kommer att vara begränsad till nya marknader förutom när man säljer andra SFB-maskiner (än Sidels), till exempel egna SFB-maskiner eller - om licenstagaren även köper Dynaplast - Dynaplasts SFB-maskiner.
(444) Licensen inbegriper inte överföring av teknisk personal och servicepersonal, utan bara en kurs på 54 personveckor under de första sex månaderna av licensens varaktighet. Eftersom kunderna menar att service och personal utgör en avgörande komponent vid försäljning av SFB-maskiner är detta en stor begränsning. Marknadsaktörer tvivlade framför allt på att licenstagaren ens skulle kunna tillverka maskinerna med ett sådant system, och bekräftade att de skulle finna det svårt att hysa förtroende för dess förmåga att tillhandahålla service. Man ansåg att en licenstagare inte kan matcha Sidels långa erfarenhet av att tillverka sådana maskiner.
(445) Sidel hindras bara att sälja sitt nuvarande utbud av maskiner till kunder med känsliga produkter. Om Sidel lanserar ett nytt utbud av SFB-maskiner såsom förklaras ovan kan man sälja dessa maskiner och konkurrera med licenstagaren. Licenstagaren har inte rätt att få ta del av sådana tekniska förbättringar. Eftersom Sidel fortfarande har rätt att sälja till förpackningsföretag är det dessutom inte troligt att licenstagaren skulle lyckas sälja till dem med tanke på deras behov av service samt formgivnings- och testtjänster.
(446) Licenstagaren är tvungen att försäkra sig om att dess kunder inom EES bara skall använda SFB-maskinerna för att tappa känsliga produkter. Licenstagaren måste också försäkra sig om att patentskyddet för den licensierade tekniken inte kränks och skaffa sig lämpliga garantier i detta avseende. Om något av dessa villkor inte uppfylls kan licenstagaren åläggas straffavgifter. Tetra/Sidel har rätten att bedöma huruvida villkoren har överträtts.
(447) Licensen omfattar inte aseptiska fyllningsmaskiner eller barriärteknik som är nyckelkomponenter i utrustning för känsliga drycker. Licenstagaren skulle vara allvarligt begränsad av denna oförmåga att erbjuda fullständiga produktionslinjer (såvida denna inte är ett företag som redan har både aseptisk teknik och barriärteknik).
(448) Flera marknadsaktörer uttryckte också oro över genomförbarheten hos den föreslagna prissättningsmekanismen, som inte inbegriper någon förskottsbetalning eller royalty, utan en klumpsumma som beror på hur stor marknaden för känsliga produkter är.
(449) Med tanke på ovanstående begränsningar uppger de flesta som deltagit i marknadstestet att de inte skulle vara intresserade av att ingå i det föreslagna licenssystemet. En aktör uttryckte ett trevande intresse för det föreslagna licenssystemet. Detta intresse hängde dock på en vidare granskning av systemets villkor och begränsningar.
(450) Slutligen anser kommissionen att det föreslagna systemet skulle kunna leda till en artificiell och bestående marknadsreglering. Licensen kan eliminera Sidel på marknaden för känsliga produkter under en initial period, vilket leder till problem för kunder som vill köpa utrustning av Sidel. Licensförsäljningen av SFB-maskiner skulle ske med olika artificiella begränsningar beträffande användningsområden och kräva ständig övervakning. I stället för att skapa en ny, trovärdig konkurrent på marknaden kan åtagandet, om det blir framgångsrikt, i praktiken leda till en tillfällig tilldelning av en viss kategori av Sidels nuvarande och framtida kunder (nämligen de som använder Sidels teknik för känsliga produkter inom EES), och därmed till en artificiell uppdelning av marknaden. Om sammanslagningen genomförs med föreslagna åtaganden kan den därför leda till en betydande grad av artificiell marknadsreglering i denna redan kraftigt koncentrerade bransch.
5. SLUTSATS OM DE FÖRESLAGNA ÅTAGANDENA
(451) Mot ovanstående bakgrund och med tanke på de föreslagna åtagandenas bristande genomförbarhet och otillräcklighet när det gäller att eliminera de konkurrensproblem som transaktionen aktualiserar, konstaterar kommissionen att de föreslagna åtagandena inte räcker för att undanröja de konkurrensproblem som identifierats och sålunda inte kan ligga till grund för ett beslut att godkänna transaktionen.
VI. SLUTSATS
(452) Av alla de skäl som redovisas ovan konstaterar kommissionen att den anmälda transaktionen skulle skapa en dominerande ställning på marknaden för PET-förpackningsutrustning, särskilt SFB-maskiner som används för känsliga produktsegment, och förstärka en dominerande ställning på marknaden för aseptisk kartongförpackningsutrustning och aseptiska kartonger inom EES. Detta skulle leda till en betydande begränsning av konkurrensen på den gemensamma marknaden och inom EES. De åtaganden som föreslås räcker inte för att göra transaktionen förenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalet, och kan därför inte ligga till grund för ett beslut att godkänna transaktionen. Den anmälda koncentrationen förklaras därför oförenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 8.3 i koncentrationsförordningen och med EES-avtalet enligt artikel 57 i detta.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den koncentration som Tetra Laval BV (Tetra) anmälde till kommissionen den 18 maj 2001, och genom vilken Tetra skulle få ensam kontroll över företaget Sidel SA, är oförenlig med den gemensamma marknaden och EES-avtalets funktion.
Artikel 2
Detta beslut riktar sig till
Tetra Laval BV Amsteldijk 166 1071 LH Amsterdam Nederländerna
Utfärdat i Bryssel den 30 oktober 2001.