РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 407/2007 НА СЪВЕТА
от 16 април 2007 година
за налагане на окончателни антидъмпингови мерки и за окончателно освобождаване от временни мита върху внос на някои видове замразени ягоди с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 9 и член 10, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, внесено от Комисията след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 18 октомври 2006 г. чрез Регламент (ЕО) № 1551/2006 (2) („временен регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои замразени ягоди с произход от Китайската народна република („КНР“).
2. Последваща процедура
(2)
След въвеждането на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои замразени ягоди от КНР всички страни бяха уведомени за фактите и съображенията, на които се базира временният регламент. На всички страни бе предоставен период, през който да могат да представят забележките си във връзка с обявената информация.
(3)
Някои заинтересовани страни изпратиха писмени коментари. На онези страни, които пожелаха, също бе дадена възможност да бъдат изслушани. Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима. Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани внимателно, а временните констатации бяха съответно изменени в случаите, в които бе преценено като подходящо.
(4)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, на базата на които се планират налагането на окончателни мерки и освобождаването на сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с Регламент (ЕО) № 1551/2006 (окончателно разгласяване). На заинтересованите страни бе предоставен период, през който да могат да представят забележките си във връзка с обявената информация. Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани внимателно, а временните констатации бяха съответно изменени в случаите, в които бе преценено като подходящо.
3. Страни по разследването
(5)
Комисията продължи да търси цялата информация, която е преценила като необходима за целите на окончателните си констатации. Освен проверките на място в помещенията на дружествата, посочени в съображение 8 от временния регламент, следва да се отбележи, че след въвеждането на временните мерки бяха проведени допълнителни посещения на помещенията на следните потребители и вносители на Общността:
Вносители/търговци:
-
BS Foods BV, Gennep, Нидерландия
-
Skogsmat AB, Karlstad, Швеция
Потребители/преработватели:
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Австрия
-
Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, Франция
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Дания
-
Groupe Danone, Paris, Франция
-
Materne S.A.S., Limonest, Франция
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Германия
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Германия
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Франция
4. Период на разследване (ПР)
(6)
Напомня се, че периодът на разследване за дъмпинг и щети („ПР“) продължи от 1 януари до 31 декември 2005 г. Изследването на тенденциите от значение за анализа на щетите обхвана периода от 1 януари 2002 г. до края на ПР („разглеждания период“).
(7)
Една от заинтересованите страни постави въпроса за уместността на избрания период на разследване предвид факта, че 2005 г. не е показателна, тъй като цените на вноса през същата тази година са били необичайно ниски. От друга страна, изборът на ПР е направен в съответствие с член 6, параграф 1 от основния регламент, според който ПР обикновено следва да е не по-кратък от шестте месеца, непосредствено предхождащи започването на процедурата. Поради това при избора на ПР не са взети предвид никакви предполагаеми особености, отнасящи се до 2005 г.; те са проучени в анализа на причинно-следствената връзка.
(8)
Въз основа на посоченото по-горе периодът на разследване (ПР), както подробно е описан в съображение 11 от временния регламент, се потвърждава.
5. Разглеждан продукт и сходни продукти
(9)
Припомня се, че в съответствие със съображение 13 от временния регламент разглежданият продукт са ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република, които понастоящем могат да бъдат класифицирани с кодове по КН 0811 10 11, 0811 10 19 и 0811 10 90.
(10)
Някои заинтересовани страни потвърдиха, че има значителни разлики по отношение на употребата и качеството между различните видове замразени ягоди. Поради същата причина бе заявено, че замразените ягоди с произход от Китайската народна република не могат да се сравняват с онези, които са произведени от производството на Общността.
(11)
В съображение 15 от временния регламент е заявено, че разследването е показало, че въпреки разликите в сорта, качеството, размера и последващата обработка различните видове на разглеждания продукт, както и замразените ягоди, произвеждани и продавани на пазара на Общността от производството на Общността, притежават едни и същи основни физически и биологични характеристики и по същество са предназначени за една и съща употреба. Следователно те бяха разгледани като един и същи продукт. Искът е отхвърлен, тъй като отправилите го заинтересовани страни не представиха допълнителни доказателства в негова подкрепа и няма нововъзникнали факти.
(12)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно определението на продукта и сходните продукти съдържанието и временните заключения на съображения от 12 до 16 от временния регламент се потвърждават.
Б. ДЪМПИНГ
1. Третиране според условията на пазарната икономика
(13)
Не е получен никакъв коментар, който да е в състояние да измени констатациите относно статута на пазарна икономика. Следователно констатациите, посочени в съображения от 17 до 26 от временния регламент, се потвърждават.
2. Индивидуално третиране
(14)
Тримата производители износители, на които бе отказано индивидуално третиране („ИТ“), настояха това решение да бъде преразгледано. Припомня се, че въпросните три предприятия не са отговорили на критерии б) и д) съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент. Според критерий б) цените и количествата на износ, както и условията за продажба се определят свободно. Според критерий д) естеството на държавната намеса не позволява заобикаляне на мерките, ако отделните износители се ползват от индивидуални митнически ставки.
(15)
Нито един от аргументите, изтъкнати от въпросните три предприятия, не бе в състояние да повлияе на взетото на временния етап решение. В замяна бе разкрито, че разглежданите предприятия са с държавна намеса, която ги е възпрепятствала в свободното определяне на количествата на износ (критерий б).
(16)
Освен това държавната намеса е била в степен, при която заобикалянето на мерките би било вероятно, ако отделните износители се ползват от индивидуални митнически тарифи (критерий д).
(17)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за ИТ последните, посочени в съображения 27 и 28 от временния регламент, се потвърждават.
3. Нормална стойност
(18)
След обявяването на временните мерки не бе получен коментар, който да е в състояние да повлияе на решението Турция да бъде използвана като страна аналог. Следователно решението е потвърдено. Припомня се, че за установяването на нормална стойност вътрешните цени на турските ягоди са били коригирани така, че да вземат предвид тяхното по-добро качество в сравнение с китайските ягоди (виж съображения 39 и 44 от временния регламент).
(19)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за нормалната стойност последните, посочени в съображения от 29 до 42 от временния регламент, се потвърждават.
4. Цена на износ
(20)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за цена на износ последните, посочени в съображение 43 от временния регламент, се потвърждават.
5. Сравнение
(21)
Направено е позоваване на съображение 44 от временния регламент. При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари, които са в състояние да променят заключенията, съдържащи се в споменатото съображение от временния регламент, последните се потвърждават.
6. Дъмпингов марж
(22)
В контекста на посоченото по-горе крайните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Общността без платено мито, са както следва:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Всички други предприятия 66,9 %
В. ЩЕТА
1. Производство на Общността
(23)
При отсъствието на представени коментари временните заключения относно цялото производство на Общността, както е посочено в съображение 51 от временния регламент, се потвърждават.
2. Определение на „производство на Общността“
(24)
При отсъствието на каквито и да е коментари определението на „производство на Общността“, както е посочено в съображения 52 и 53 от временния регламент, се потвърждава.
3. Представителна извадка за целите на оценката на щетата
(25)
Припомня се, че с оглед на големия брой производители на замразени ягоди в Общността за оценката на щетата бе избрана представителна извадка от осем производители. Една от заинтересованите страни предяви иск, че извадката на производителите на Общността не е представителна, тъй като всички подбрани за целта производители от Общността сe намират в Полша. Бе изтъкнато, че за да е представителна, една извадка, базираща се на най-големия обем производство, трябва да взема предвид и географското местонахождение на производителите.
(26)
Но в съображение 54 от временния регламент се припомня, че изборът на представителната извадка е направен в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент, според който извадка може да бъде подбрана въз основа на най-големия представителен обем на производство, който може разумно да бъде разследван в рамките на наличното време.
(27)
Следователно подбор на извадка въз основа на този метод трябва най-напред да взема предвид представителността от гледна точка на производствения обем. Не се изисква тя да гарантира и определена географска представителност. Подобна възможност би могла да бъде предвидена допълнително, но в никакъв случай не е задължителна.
(28)
Освен това, тъй като производството на замразени ягоди не само по отношение на обема, но и на броя производители е концентрирано до голяма степен в Полша, съображение, отнасящо се до географското местонахождение, в този случай не би попречило на подбора на извадка на базата само на полски производители. Следователно този аргумент се отхвърля.
(29)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари подборът на представителната извадка за целите на оценката на щетата, както е посочено в съображения 54 и 55 от временния регламент, се потвърждава.
4. Потребление в Общността
(30)
При отсъствието на каквито и да е коментари изчислението на потреблението в Общността, както е посочено в съображения от 56 до 59 от временния регламент, се потвърждава.
5. Внос в Общността от страните, които са предмет на разглеждане
5.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(31)
При отсъствието на каквито и да е коментари изчислението на обема и пазарния дял на разглеждания внос, както е посочено в съображения 60 и 61 от временния регламент, се потвърждава.
5.2. Цени на внос и подбиване на цени
(32)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че за целите на анализа на подбиването на цените би следвало да се направи корекция, която да взема предвид разликите в качеството между замразените ягоди, произведени от производството на Общността, и тези на производителите износители. Бе отбелязано обаче, че на временния етап само някои сделки за продажби на производителите износители са били взети предвид при изчисляване на подбиването на цените. Продажбите на стоки за износ с ниско качество не са отчетени, понеже подобни нискокачествени продукти не са били произведени, нито продадени от производството на Общността. При тези обстоятелства исканата корекция не бе призната. При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари заключенията за цените на разглеждания внос и подбиването на цените, както е посочено в съображения от 62 до 64 от временния регламент, се потвърждават.
6. Състояние на производството на Общността
(33)
Някои заинтересовани страни заявиха, че през 2006 г. цените на производството на Общността са се увеличили с около 1 000 EUR за тон и че това трябва да бъде отразено при анализа на щетата. Въпреки това следва да се припомни, че ПР обхвана интервала от 1 януари до 31 декември 2005 г., както и че периодът, за който подходящите за оценката на щетата тенденции трябваше да бъдат проучени, обхвана интервала от 1 януари 2002 г. до края на ИП. При тези обстоятелства ценовите изменения след ПР не са били взети предвид при анализа на щетата в съответствие с последното изречение на член 6, параграф 1 от основния регламент. Независимо от това значението на увеличаването на цените през 2006 г. е разгледано по-долу в раздел Г. Причинно-следствена връзка (съображения 51-54).
(34)
Нито една заинтересована страна не оспори цифрите, отнасящи се до положението на производството на Общността, нито тяхното тълкуване, представени в съображения от 66 до 85 от временния регламент. Следователно заключенията, както е посочено в споменатите съображения от временния регламент, се потвърждават.
6.1. Данни за производството на Общността в неговата съвкупност
(35)
Нито една заинтересована страна не оспори цифрите, отнасящи се до макроикономическите данни за производството на Общността в неговата съвкупност, нито тяхното интерпретиране, представени в съображения от 86 до 88 от временния регламент. Следователно заключенията, както е посочено в споменатите съображения от временния регламент, се потвърждават.
7. Заключение относно щетата
(36)
Предвид изложеното по-горе се потвърждава, че на производството на Общността е била нанесена материална щета по смисъла на член 3 от основния регламент.
Г. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Коментари от заинтересованите страни
(37)
След налагането на временни мерки различни заинтересовани страни заявиха, че материалната щета, нанесена на производството на Общността, е причинена от други фактори. Част от тези претенции бяха вече надлежно коментирани във временния регламент. Всеки един нов аргумент, когато е преценено за необходимо, е разгледан по-долу.
2. Въздействие на вноса от трети страни
(38)
Бе заявено, че въпросът за вноса от Мароко като причина за щета не е разгледан достатъчно подробно. Една от заинтересованите страни оспори интерпретирането на цифрите в съображение 99 от временния регламент, посочвайки, че мароканската цена, заплатена по време на периода на разследване, е била по-ниска от равновесната цена на производството на Общността. Бе изказано твърдение, че това е допринесло за щетата.
(39)
Припомня се, че таблицата, съдържаща се в съображение 99 от временния регламент, показва, че мароканската цена системно е била много по-висока от цената на производството на Общността. Мароканските износители също са били засегнати от ниските цени на китайския износ и е трябвало да реагират на него чрез намаляване на цените, плащани от Общността. Това се потвърждава от намаляване обема на внос на замразени ягоди с произход от Мароко. Следователно този аргумент се отхвърля.
3. Въздействие на нестабилността на обменния курс
(40)
По време на ПР злотата се обезцени по отношение на еурото. Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че спадът на цените, понесен от производството на Общността, би изглеждал силен, ако изчисленията са били направени в злоти, а не в еуро. Между 2004 и 2005 г. злотата действително е варирала с около 10 %. Въпреки това при оценката на тенденциите на цените на Общността между тези две години спадът на цената в еуро е бил 35 %.
(41)
Предвид разликата между колебанието на обменния курс от около 10 % и спада на цената, възлизащ на 35 %, обезценяването на злотата по отношение на еурото не може да бъде разглеждано като основна причина за спада на цената на производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
4. Въздействие на предполагаеми структурни недостатъци или спекулативни бизнес решения от страна на производството на Общността
(42)
Някои заинтересовани страни доразвиха аргумента, разгледан вече във временния регламент в съображения от 106 до 110, че щетата е била самопричинена заради лоши бизнес решения и структурни трудности, засегнали производството на Общността. За тази цел и в подкрепа на посочените твърдения бяха цитирани доклад на Комисията до Съвета и Европейския парламент за ситуацията в сектора на меките плодове и черешите, предназначени за преработка, и приложения работен документ на службите на Комисията по същата тема (3), както и резолюция на Европейския парламент относно ситуацията по отношение на меките плодове и черешите, предназначени за преработка, приета на 12 октомври 2006 г. (4).
(43)
Следва да се отбележи, че при предварителните си заключения Комисията взе предвид доклада, както се вижда от позоваването в съображение 138 от временния регламент. Въпреки че докладът и резолюцията предоставят важни основни данни за сектора на червените плодове в Общността, следва да се отбележи, че те се фокусират по-скоро върху проблемите на производителите на пресни ягоди, отколкото върху тези на производството на Общността (предприятията за замразени храни). Във всички случаи нито докладът, нито резолюцията стигат до заключението, че проблемите пред производството на Общността се дължат на структурни недостатъци на самото производство на Общността.
(44)
Според други твърдения присъединяването на Полша към ЕС е довело до установяване на полски работници в страни, които предлагат по-високо заплащане, което поставя допълнителни проблеми пред производството под формата на увеличени разходи за труд на вътрешния пазар. Бе изтъкнато още, че в резултат от новите ограничителни мерки по границите производството на Общността не може повече да разчита на по-евтина работна ръка от съседните на ЕС страни, които не са негови членки. Това развитие на нещата е имало съществен отрицателен ефект върху подобно трудоемко производство.
(45)
Възможно е тази ситуация да е довела до увеличаване на разходите за труд на земеделските производители. Въпреки това евентуалното увеличение е пряко свързано с разходите на земеделските производители, а не с разходите на производството на Общността (предприятията за замразени храни). Следователно съществува само частична връзка между увеличените разходи на земеделските производители и разходите на производството на Общността. Освен това, в съответствие с доклада на Комисията и работния ѝ документ, както е посочено в съображение 42, може да се окаже, че въпреки увеличаването на производствените разходи продажните цени на пресните ягоди по-скоро са намалели, отколкото да са се увеличили след присъединяването на Полша към Европейския съюз. Дори и при спад в продажните цени увеличаването на разходите за производителите на пресни ягоди не би могло да се отрази върху производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
(46)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че инвестициите и преструктурирането от страна на производството на Общността с цел подобряване ефикасността са се отразили неблагоприятно върху доходността и паричния ѝ поток. Понесените от производството на Общността разходи по отношение на инвестициите обаче не променят факта, че цените значително са паднали до вредно ниво по време на ПР и че именно ниските цени са оказали най-сериозно въздействие върху доходността на производството на Общността. Всъщност направените инвестиции са допринесли за по-голяма рентабилност на производството на Общността, както е посочено в съображение 81 от временния регламент. Следователно този аргумент се отхвърля.
(47)
Освен това бе изтъкнато, че щетата, понесена от производството на Общността, е самопричинена, защото качеството на продукта е било по-ниско от това на продукта с произход от Испания и Калифорния. Тук следва да се отбележи, че както Испания, така и Калифорния произвеждат предимно за пазара на пресни плодове и зеленчуци и че нищо не показва, че производството на Общността е изгубило пазарен дял по отношение на тези производители. През ПР внесените от САЩ замразени ягоди бяха по-малко от 200 тона и не биха могли да окажат каквото и да е сериозно въздействие върху рентабилността на производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
(48)
Във всички случаи, що се отнася до евентуалните структурни недостатъци на производството на Общността, нищо не доказва, че има такива. Следователно тези аргументи се отхвърлят. Заключенията, изложени в съображения от 106 до 110 от временния регламент, се потвърждават.
5. Самопричинена щета вследствие на ценовите нива, определени от производството на Общността
(49)
В контекста на твърдението за спекулативни бизнес решения, взети от производството на Общността, посочено в съображения 108 и 110 от временния регламент, потребител изтъкна, че цените на Общностния пазар не са определени от вноса от Китай, а предимно от производството на Общността, което държи най-големия пазарен дял. Този потребител заяви, че тенденцията към ценови спад е наложена не от дъмпингов внос от Китай, а от самото производство на Общността.
(50)
Ясно е, че през ПР производството на Общността е държало пазарен дял от 59 %, запазвайки по този начин важна роля по отношение определянето на пазарните цени. Същевременно, дори и пазарният дял на производството на Общността да е бил голям, не може да се отрече, че ниските цени на вноса от КНР, подбиващи цените на производството на Общността с 6 %, са оказали отрицателен ефект върху пазарните цени. Този дъмпингов внос оказа цялостен натиск към спад върху цените в рамките на Общността и успя също да увеличи значително пазарния им дял от 4 % през 2002 г. до 20 % през ПР. Следователно аргументът се отхвърля.
6. Цикличният характер на замразените ягоди и въздействието на обема на реколтата
(51)
Замразените ягоди са деликатен земеделски продукт и разследването показва, че наличието на пресни ягоди е от първостепенно значение за определяне на цената на замразените ягоди. Няколко заинтересовани страни заявиха, че особено слабата реколта през 2003 г. е основна причина за щетата, наблюдавана по време на ПР. Някои заинтересовани страни потвърдиха, че цената на ягодите обикновено следва 4-годишен цикъл, по време на който покачване на цената води до свръхпроизводство, а оттам до рязък спад в цените. Бе заявено, че 2005 г. е била най-ниската точка в този цикъл и че особено ниските цени, регистрирани през тази година, са били резултат от това естествено вариране. Ценови колебания е можело да бъдат наблюдавани през периода преди 2002 г. и този аргумент бе подкрепен допълнително от +/- 20-процентното увеличение на цените през 2006 г., т.е. годината непосредствено след ПР.
(52)
Допълнителни анализи на цените на замразени ягоди след разглеждания период показаха, че ценови колебания е имало и през значителен като продължителност период преди 2002 г. Например изобилната реколта през 2001 г. доведе до силен спад на цените. Тези ниски цени на свой ред доведоха до спад в производството на пресни ягоди през следващите години, което позволи на цените отново да се стабилизират. Анализът на тенденциите подкрепя тезата, че цените на разглеждания продукт следват цикличен модел, който силно се влияе от метеорологичните условия и обема на реколтата.
(53)
Необходимо е обаче да се припомни, че обемът на вноса от Китай е нараснал с 380 % при цени, които са спаднали с 38 % през разглеждания период, и че това е оказало значителен ефект върху финансовото състояние на производството на Общността, отчело неприемливи загуби.
(54)
Макар че естественото колебание в цените на замразените ягоди и обемът на реколтата са оказали несъмнено значително въздействие върху цените на производството на Общността, сами по себе си те не могат да бъдат разглеждани като единствена или основна причина за щетата, понесена от производството на Общността.
7. Заключение относно причинно-следствената връзка
(55)
Както е заключено в съображения 97 и 98 от временния регламент, разследването разкри, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и щетата, понесена от производството на Общността.
(56)
Разследването показа също наличието на зависимост между цените на производството на Общността и ценовите колебания, свързани с цикличния характер и сезонното вариране в реколтата. Това заключение се опира на данни, събрани преди и по време на разглеждания период, както и на събитията, наблюдавани след ПР.
(57)
Въпреки че и тези циклични изменения може да са утежнили финансовото състояние на производството на Общността, размерът в спада в цените на производството на Общността и неблагоприятната тенденция, отразена в анализа на състоянието на производството на Общността, както е посочено в съображения от 66 до 85 от временния регламент, не могат да бъдат отдадени единствено на „естествените колебания“. Анализът на въздействието на цикличния характер на продукта и обема на продукцията следователно не подкрепя аргумента, че тези фактори са оказали достатъчно голямо въздействие, което да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и щетата, понесена от производството на Общността.
(58)
Въз основа на изложеното по-горе и при отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно причинно-следствената връзка заключенията в съображения от 113 до 114 от временния регламент се потвърждават.
E. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Общи положения
(59)
Бе извършен анализ, за да се определи дали в контекста на коментарите и допълнителните елементи, предоставени от заинтересованите страни след налагането на временните мерки, временното заключение, според което налагането на мерки не е в ущърб на интереса на Общността, остава в сила. Както на временния етап, определянето на интереса на Общността бе базирано на оценка на различните съставящи го интереси, т.е. интересите на производството на Общността, на вносителите, преработвателите/потребителите и земеделските производители.
(60)
Комисията се свърза с голям брой заинтересовани страни, за да поиска мненията им. Освен производството на Общността, тя изслуша представителите на всички основни марки на пазара, както и асоциациите, защитаващи интересите на потребителите; бяха извършени допълнителни проверки на място.
2. Интерес на Общността и преработвателния сектор
(61)
На предварителния етап разследването показа, че производството на Общността се осъществява от голям брой производители от промишлеността за замразени храни, които осигуряват работа на около 2 700 души за производството и продажбата на разглеждания продукт. Съществува и частична взаимозависимост между състоянието на промишлеността за замразени храни и земеделците, които снабдяват с ягоди, тъй като последните отглеждат само сорта, предназначен за замразяване, а производителите на замразени плодове и зеленчуци представляват основния пазар за този продукт.
(62)
Припомня се, че производителите от Общността са понесли значителна щета през разглеждания период и са докладвали за загуби от 12,5 % вследствие на дъмпинговия внос. Тези загуби са отчетени въпреки факта, че производството на Общността е намалило цените, които е плащало на земеделците срещу пресни ягоди. Тази цена е била по-ниска от производствените разходи и следователно би била неустойчива както за земеделците, така и за производството на Общността в дългосрочен план. Ако цените на замразени ягоди отново паднат под непричиняващото щети ниво, последиците ще са двойни. Производството на Общността ще понесе финансови загуби и ще се изложи на риска да остане без снабдяване с пресни ягоди в дългосрочна перспектива, тъй като цената, която то би било в състояние да плати на земеделците, ще е толкова ниска, че последните биха могли да спрат да произвеждат този продукт. Припомня се, че през 2002 г. в Полша броят на търговските производители на пресни ягоди е изчислен на 96 700, от които около 80 000 са отглеждали ягоди, предназначени за преработка. Дори и да е възможно този брой да е намалял в резултат на консолидирането, наблюдавано в сектора, все пак е ясно, че отглеждането на ягоди представлява важна стопанска дейност за много земеделски производители. Отглеждането на ягоди в Полша е от ключово значение за редица региони в страната, които са изправени пред висок процент на безработица, и неналагането на мерки би увеличило още повече този процент. Счита се, че тези земеделци не могат да преминат към отглеждането на друга култура, тъй като почвата в тези региони е подходяща най-вече за отглеждането на ягоди.
(63)
Както е посочено във временния регламент (съображение 139), цените, плащани на земеделците от 2004 г. насам, са били толкова ниски, че не са покривали производствените разходи.
(64)
Освен това, предвид доклада на Комисията, посочен в съображение 42, полските земеделски производители на ягоди представляват фрагментарно производство и няма вероятност да могат да излязат на други пазари освен на пазара на местните производители на замразени плодове и зеленчуци. Като последица влошаването на финансовото състояние на сектора, произвеждащ замразени плодове и зеленчуци, би оказало сериозен ефект върху земеделците. Фактът, че след ПР пазарните цени отново са се покачили до безопасни нива и че вносът от Китай е спаднал, може да породи известно съмнение относно необходимостта от мерки за подобряване на ситуацията на производството на Общността, но нищо не показва, че това покачване ще се задържи устойчиво или дългосрочно във времето.
(65)
При това положение е ясно, че производството на Общността и земеделските производители несъмнено биха извлекли ползи от приемането на антидъмпингови мерки, както и че тези мерки биха имали стабилизиращ ефект върху пазара на Общността. Внос на ягоди с произход от КНР не би подбил цените на замразените ягоди. По този начин производителите от Общността биха могли да повишат цените си и да получат разумен марж на печалба. Това по всяка вероятност ще окаже положително въздействие върху преработвателния отрасъл. Следователно се заключава, че налагането на мерки би било в интерес на производството на Общността и на земеделските производители на ягоди.
3. Интерес на несвързаните вносители
(66)
Освен заключенията на временния етап на разследването Комисията направи посещение на още два вносителя на разглеждания продукт. Тези вносители внасят разглеждания продукт от КНР, въпреки че всеки един от тях същевременно продава ягоди, произведени в ЕС, които представляват между 50 и 60 % от съответните им изкупувания. Следва да се отбележи обаче, че търговията със замразени ягоди е само част от търговската им дейност и представлява между 30 и 50 % от целия им оборот. Техният внос от КНР представлява около 14 % от целия внос на разглеждания продукт. Следователно вносителите се считат за представителни. И двата вносителя се обявиха против антидъмпинговите мерки. Според разследването търсенето на замразени ягоди най-вероятно няма да се промени, тъй като то се определя от потребителските предпочитания, които няма да бъдат засегнати от въвеждането на антидъмпингови мерки. Като последица от това вносителите не рискуват по-високите цени да им се отразят неблагоприятно, тъй като биха могли да продължат да внасят същите количества както по-рано, и по всяка вероятност ще могат да прехвърлят върху потребителите сериозна част от допълнителните разходи за замразени ягоди. Това се потвърждава от факта, че ценовите разлики в миналото не са засегнали продажните цени и маржовете на печалба на вносителите, тъй като са се запазили относително стабилни.
(67)
Временното заключение, направено във временния регламент, т.е. че не се очаква повишените цени на вноса да окажат сериозен ефект върху вносителите, се потвърждава.
4. Интерес на различните потребители
4.1. Ниво на сътрудничество
(68)
Както е отбелязано в съображение 127 от временния регламент, в самото начало реакцията на потребителите и преработвателите бе слаба. На временния етап от процедурата Комисията срещна трудности при събирането и проверката на данните, които биха могли да аргументират исканията на потребителския бранш. След публикуването на временния регламент Комисията поднови усилията си в насърчаване на сътрудничеството. Бяха осъществени допълнителни посещения с цел проверка в сградите на осем потребителски предприятия. Данни, позволяващи да се направи съдържателна оценка на въздействието, се получиха от пет от тях. Бяха събрани допълнителна информация и данни. Опирайки се на тези допълнителни сведения, службите на Комисията предприеха нов анализ на евентуалния ефект от налагането на мерки върху потребителите в Общността.
(69)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че това сътрудничество не би следвало да се вземе предвид, тъй като данните не са представени в сроковете, определени от известието за започване на процедура. Във връзка с това следва да се отбележи, че съдействащите предприятия са заявили интереса си от участие в процедурата и са предоставили коментари относно временните мерки в съответствие с основния регламент.
(70)
Проверената на място информация засяга около 9 % от общото потребление в Общността. Освен това имаше представители на различните потребителски отрасли: производители на ягодови заготовки, използвани като основа за други продукти (напр. кисели млека), производители на кисели млека, както и производители на ягодово сладко. В крайна сметка съдействащите асоциации представляват близо 80 % от потреблението на замразени ягоди в Общността. Подобна степен на представителност съответства на общата практика. Следователно аргументът, че липсва представителност, се отхвърля.
4.2. Въздействие на мерките върху цената
(71)
Потребителският бранш изтъкна, че Комисията трябва да оцени въздействието на мерките, анализирайки не само евентуално покачване на цените на внесените от Китай ягоди. Мерките биха имали сериозен ефект върху по-голямата част от пазара, дори и за замразени ягоди с друг произход.
(72)
Задълбоченото разследване показа, че по всяка вероятност мерките ще предизвикат покачване на цените в по-общ план, което няма да се ограничи до 34,2 % (ниво на временното мито) за ягодите от Китай. Те също биха могли да доведат до по-висока цена за производството на Общността с около 19 %, до изчисленото ниво, при което няма щети. Подобно цялостно покачване на цените може да се окаже неизбежно, тъй като, за разлика от другите сектори и с оглед на ограниченията, налагани от метеорологичните условия и обема на реколтата, прибягването към стратегии като пазарно разширяване по отношение на обема не би било решение за производството на Общността. В крайна сметка, тъй като производството на Общността и вносът от Китай, взети заедно, представляват около 80 % от потреблението в Общността, твърде вероятно е други страни, изнасящи замразени ягоди към Общността, да повишат цените си, за да следват „лидерите в цените“.
(73)
По отношение на дейностите, при които се използват ягоди, при тези обстоятелства налагането на мито на нивото, определено от временните мерки, би довело до повишаване средно с около 6 % на разходите на производствените фактори за потребителите. Немалко потребители биха били изправени пред загуби. Заключенията са направени въз основа на дейности, свързани с ягодите, тъй като разследването се фокусира върху замразените ягоди (разглеждания продукт) и не засяга другите дейности на предприятията. За изготвянето на анализ на щетата и дъмпинга трябва да се гарантира, че е направено сравнение между аналогичните дейности, т.е. дейности, свързани с продукта, обект на разследването.
Таблицата по-долу показва въздействието върху разходите на проверените потребители:
Предприятие
Реална печалба (ПР) 2005 г. (5)
Печалба на база 2005 г. (ПР), ако цените на ягодите с всякакъв произход се повишават в съответствие с формулата, описана в съображение 74, а препродажните цени не се изменят (5)
Печалба, както е описано в предходната колона, но на базата на декларираните реални (или увеличени) препродажни цени за 2006 г. (5)
Дял на ягодовите продукти в оборота на предприятието (2005 г.)
Процент печалба на предприятието като цяло (2005 г.)
Предприятие А
Между 2,0 % и 4,0 %
Между - 4,0 % и - 6,0 %
Между - 3,0 % и - 5,0 %
Между 25,0 % и 30,0 %
Между 2,5 % и 5,0 %
Предприятие Б
Между 1,0 % и 2,5 %
Между - 1,0 % и - 2,5 %
Около 0 %
Между 12,0 % и 17,0 %
Между 4,0 % и 5,5 %
Предприятие В
Около 0 %
Около - 1,0 %
Между 2,0 % и 4,0 %
Между 5,0 % и 10,0 %
Около 0 %
Предприятие Г
Между 12,0 % и 14,0 %
Между 4,0 % и 8,0 %
Между 3,0 % и 5,0 %
Между 10,0 % и 15,0 %
Между 5,0 % и 8,0 %
Предприятие Д
Между 3,0 % и 5,0 %
Между - 4,0 % и - 6,0 %
Между - 7,0 % и - 9,0 %
Между 18,0 % и 23,0 %
Около 1,0 %
(74)
От покачването на цените на ягодите най-засегнати биха били съдействащите производители на заготовка и сладко от ягоди. Това се дължи на факта, че ягодите са несъмнено основният компонент в производството на сладко от ягоди. Колкото до въпросните предприятия, спадът на маржа им на печалба би бил между 7 и 8 процентни пункта, което за две от тях би довело до загуби от около 5 %.
(75)
За съдействащите производители на кисело мляко относителното значение на цената на ягодите при производствените им разходи е по-малко, тъй като разходите за млечните продукти се прибавят към калкулацията на рецептата. Въпреки това се оказа, че техният марж на печалба е много нисък. Следователно, дори целият разход за производството на определен вид кисело мляко да се увеличи само с 2 %, това е достатъчно да превърне печалба от около 1 % в загуба от около 1 %.
(76)
По този начин въздействието на мерките върху потребителския сектор по отношение на увеличаването на разходите би трябвало да бъде по-голямо, отколкото предвиденото в анализа, от който произтичат временните мерки. Обаче, както е посочено в раздел 4.4 по-долу, това въздействие върху разходите вероятно ще бъде усетено по-слабо в дългосрочна перспектива.
4.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличените разходи в дистрибуторската верига
(77)
Една от потребителските асоциации изтъкна, че митата биха навредили на потребителите на ягоди, установени в Общността и конкурентоспособни в световен мащаб. Бе изтъкнато, че митата не биха могли да бъдат прехвърлени на техни клиенти (търговци на дребно и дистрибутори), тъй като голяма част от потребителите са сключили дългосрочни договори с фиксирани цени с тези клиенти. Тези фиксирани цени означават, че потребителите поемат риска от евентуално допълнителни покачвания на цените. Много потребители претендираха и представиха доказателства, че са под ценови натиск от големите търговци на дребно/дистрибутори и че е много трудно да вдигнат собствените си цени. Бе изтъкнато, че в договорите между потребителите и сектора на търговците на дребно цените са фиксирани за периоди между шест месеца и една година. Следователно потребителите заявяват, че те не биха имали друга възможност, освен да поемат сами допълнителните разходи. С оглед на изложеното по-горе трябва да се признае, че потребителите вероятно ще трябва да поемат сами увеличението на разходите, поне за кратко време. Разследването обаче разкри, че въпреки отрицателния ефект на мерките върху рентабилността на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, за повечето потребителски предприятия общата рентабилност ще остане положителна.
(78)
Доколкото увеличенията в разходите биха могли да бъдат прехвърлени, това би оказало определено въздействие върху цените за крайните потребители. Плодовите изделия, и по-специално киселите млека, са част от основната храна на широк кръг потребители. Киселото мляко с ягодов вкус съставлява около 20-30 % от пазара на кисело мляко и въпреки факта, че нито една потребителска организация не е представила коментари в това отношение, не може да се изключи, че едно увеличаване на цените няма да се отрази на потребителите, най-малко в средносрочен до дългосрочен план. Същото се отнася и за сладката.
4.4. Временнен характер на въздействието върху потребителите
(79)
В раздели 4.2 и 4.3 бе показано, че налагането на мерки е в състояние да въздейства върху цената на суровините, купувани от потребителите; освен това последните заявиха, че те сами трябва да понесат това увеличение на цените за целия период, за който са сключили договор с търговците на дребно. Все пак може да се приеме, че тази невъзможност да се прехвърли евентуално покачване на цената е временна, тъй като сроковете на договорите са ограничени във времето.
4.5. Наличност на доставките за производството на Общността
(80)
Потребителите като цяло подчертаха, че снабдяването с полски ягоди от сорта Senga sengana е от жизнено значение за обема и качеството на производството на пълната гама продукти, получавани на основата на замразени ягоди. Следователно опасността от влошаване на състоянието на производството на Общността може да окаже значителен отрицателен ефект върху този процес. Не може да се изключи, че при ограничена наличност или липса на наличност на полски ягоди на пазара потребителите ще се окажат пред сериозни проблеми в намирането на алтернативни източници на снабдяване за сортовете ягоди, произвеждани в Полша. Всъщност намирането на подобни алтернативни източници е твърде слабо вероятно, тъй като според самите потребители ягодите, отглеждани в Полша, са с качество, каквото няма никъде другаде. Освен това не може да се изключи, че в ситуация на по-слаба конкуренция на пазара потребителите във всички случаи ще бъдат изправени пред покачване на цените.
5. Заключение относно интереса на Общността
(81)
Разследването разкри, че не само производителите от Общността, които дават работа на около 2 700 души, но и близо 80 000 земеделци, чиято прехрана в различна степен зависи от ягодите, ще имат полза от налагането на мерки.
(82)
Както подробно е обяснено в съображение 133 от временния регламент, потребителският бранш е посочил, че снабдяването с разглеждания продукт от производството на Общността е от основно значение, за да се позволи на потребителите да предоставят пълна гама и висококачествен продукт на пазара. Разследването показа, че цикличният характер на суровините за производството на Общността, т.е. колебанията в нивата на ягодовата реколта, значително се отразява върху цените, което се потвърждава от развитието, наблюдавано след ПР. Въпреки това, както подробно е обяснено в съображение 74 от временния регламент, цените през последната част на разглеждания период и в ПР са били толкова ниски, че производството на Общността е било принудено да плаща за закупуване на пресни ягоди от земеделците под стойността на производствената цена. В резултат на това някои от тези земеделци спряха отглеждането на ягоди. Въпреки покачването на цените през 2006 г. е ясно, че снабдяването на производството на Общността с пресни ягоди и в широк смисъл на потребителите би могло да бъде застрашено, ако се повтори ниското ниво на цените, наблюдавано през разглеждания период.
(83)
Задълбоченото разследване показа, че в този случай ефектът на антидъмпинговото мито върху потребителите ще е значителен. За някои от тях това може да е по-ниска доходност или дори финансови загуби - част от тях тежки - най-вече защото това покачване на цените няма да може да бъде прехвърлено на ниво дистрибутор/търговец на дребно в краткосрочен план. Все пак това въздействие е много по-слабо изразено, ако погледнем общата рентабилност на потребителите - обект на разследването.
(84)
Потребителският бранш изтъкна, че съществуването на договори с фиксирана цена не позволява на преработвателния отрасъл да прехвърли покачването на цената в сектора на търговците на дребно в случай на въвеждане на мерки. Като се има предвид, че тези договори покриват ограничен период от време, може все пак да се предположи, че неспособността на потребителския бранш да прехвърли покачването на цената ще касае само период от шест до дванадесет месеца.
(85)
Следователно се оказва, че налагането на окончателни мерки би имало сериозен ефект върху потребителите на замразени ягоди, но по всяка вероятност той ще е временен. В замяна на това, ако не се наложат мерки и се допусне повторно подбиване на цените, вредните последици за производството на Общността биха били огромни и дълготрайни.
(86)
Следователно въз основа на изложеното по-горе се формира заключение, че няма наложителни причини, поради които да не се наложат антидъмпингови мита на вноса на замразени ягоди с произход от КНР.
Ж. НАЛАГАНЕ НА ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Форма на окончателните мерки
(87)
С оглед на окончателните заключения, направени по отношение на дъмпинга, щетата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, следва да бъдат наложени антидъмпингови мерки, за да се предотвратят допълнителни щети за производството на Общността, произтичащи от дъмпингов износ.
(88)
Съществуват различни форми на антидъмпингови мерки. Макар че Комисията има неограничена свобода при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредния дъмпинг. Временният регламент установи мито ad valorem, изчислено в съответствие с правилото за най-ниското мито и фиксирано на 0 % за производител - износител, ползващ се с право на третиране според условията на пазарна икономика, 12,6 % за производител - износител, ползващ се с право на индивидуално третиране, и 34,2 % за всички други предприятия.
(89)
След приемането на временните мерки и както е посочено в съображение 51, цената на разглеждания продукт на Общностния пазар през 2006 г., годината след периода на разследване, нарасна с +/- 20 %. Предвид това, че разглежданият продукт е по-скоро хомогенен и с цел мерките да не засегнат диспропорционално потребителите, се приема, че една минимална импортна цена (МИЦ) е най-подходящата форма на мерки в този случай. Следва да се отбележи, че целта на минималната импортна цена е същата като тази на мито ad valorem, т.е. премахването на последиците от вредния дъмпинг. При тази форма на мито няма да се дължат мита за внос при CIF цена на границата на Общността, която е равна или по-висока от минималната импортна цена. Ако вносът е направен на по-ниска цена, мито се начислява върху разликата между реалната и МИЦ.
(90)
По отношение на нивото на минималната импортна цена, то е изчислено на базата на същите заключения, а именно същите маржове на дъмпинг и продаване на по-ниска цена, както е посочено във временния регламент.
(91)
За изчисляването на МИЦ са взети предвид както констатираните маржове на дъмпинг, така и размерът на митата, необходим за отстраняване на щетата, понесена от производството на Общността.
2. Ниво на премахване на щетата
(92)
В съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент окончателното мито следва да бъде установено на нивото на маржа на дъмпинг или маржа на щетата, като се взима този с по-ниска стойност. Тази непричиняваща щети МИЦ бе сравнена след това с характерна за всяко предприятие недъмпингова МИЦ, базирана на нормалната стойност, коригирана за получаване на нетна цена франко границата на Общността.
(93)
За изчисляването на непричиняващата щети цена бе взето предвид нивото на митата, необходимо на производството на Общността за покриване на производствените разходи и реализиране на печалба преди данъчно облагане, каквато производство от този тип може разумно да постигне при нормални условия на конкуренция. При отсъствието на каквито и да е коментари от заинтересованите страни същите постановки, фигуриращи в съображение 144 от временния регламент, са използвани за определянето на марж на печалба от 6,5 %.
(94)
Замразените ягоди се внасят под три различни кода на комбинираната номенклатура („кодове по КН“) с различни нива на митнически налози според количеството добавена захар или други подсладители, съдържащи се във внасяната стока. За да се вземат предвид различните нива на митнически налози, за всеки един от кодовете по КН бе нужно да се изчисли МИЦ.
(95)
Както е посочено в съображение 153 от временния регламент, бе констатирано, че един китайски производител - износител, не изнася замразени ягоди на дъмпингови цени. Като резултат на износа от това предприятие няма. бъде наложена антидъмпингова мярка.
(96)
Във всички останали случаи бе констатирано, че непричиняващата щети минимална импортна цена от 684,20 EUR, която се прилага към целия китайски износ, е по-ниска от съответните минимални импортни цени, които не са обект на дъмпинг. За всички останали износни стоки от Китай минималната импортна цена бе фиксирана на нивото на непричиняващата щети минимална импортна цена.
(97)
Когато вносът е осъществен на цена CIF граница на Общността, по-висока или равна на установената минимална импортна цена, не се налага мито. В замяна на това, ако вносът е направен на цени, по-ниски от МИЦ, се плаща мито, съответстващо на разликата между реалната цена и минималната импортна цена.
3. Окончателно събиране на временните мита
(98)
Временните мита под формата на мита ad valorem, вариращи между 0 и 34,2 % за внесените продукти и приложими от 19 октомври 2006 г., ще бъдат вдигнати. Окончателното събиране на митата ad valorem би било диспропорционално по отношение на премахването на вредния дъмпинг, като се има предвид, че цените през този период са надвишавали значително МИЦ.
4. Приложимост на МИЦ
(99)
В сравнение с други форми на мерки една система от мита, базирана на МИЦ, може да бъде по-трудно приложима и по-податлива на декларации с невярно съдържание по отношение на митническата стойност на стоките. В действителност с оглед на евентуалния риск от компенсаторни споразумения в този сектор на пазара е необходимо да се въведе двойна система от мерки. Тази двойна система съдържа минимална импортна цена и фиксирано мито. В съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент фиксираното мито е изчислено на базата на средния претеглен марж на щетата, тъй като той се оказа по-нисък от средния претеглен марж на дъмпинга. За да се гарантира ефикасно спазване на МИЦ, вносителите трябва да бъдат уведомени за това, че ако при проверка, осъществена след вноса, се констатира, че: i) нетната цена франко границата на Общността, реално платена от първия независим потребител в Общността („цена след вноса“), е по-ниска от нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване, както следва от митническата декларация; и ii) цената след вноса е по-ниска от минималната импортна цена за съответните сделки, ретроактивно се прилага фиксирано мито, освен ако прилагането на фиксирано мито, прибавено към цената след вноса, не води до размер, който остава под МИЦ. В такъв случай ще се приложи размер на мито, еквивалентен на разликата между МИЦ и цената след вноса. Митническите власти трябва незабавно да уведомят Комисията, щом открият признаци за декларация с невярно съдържание.
(100)
В този контекст и за да се отговори на изразената загриженост, Комисията възнамерява да въведе два механизма, за да гарантира както уместността на мерките, така и цялостното им спазване. Най-напред тя се позовава на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. за установяване на Митническия кодекс на Общността (6), inter alia, на член 78, съгласно който митническите власти могат да проверяват търговските документи и данни, отнасящи се до търговски операции по внос или износ на разглежданите стоки или до последващи търговски операции, свързани със същите стоки. Такива проверки могат да бъдат извършвани в помещенията на деклариращото лице, на всяко друго лице, пряко или непряко участващо в споменатите операции, както и на всяко лице, притежаващо споменатия документ или данни за бизнес цели. Тези власти могат също да проверяват стоките.
(101)
На второ място, с цел максимално предотвратяване на абсорбиране на мерките, по-специално между свързани компании, Комисията известява намерението си за незабавно започване на преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на режим на регистрация в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, ако се представят доказателства за подобно поведение.
(102)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията за наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информация, предоставена от държавите-членки по смисъла на член 14, параграф 6 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република, попадащи под кодове по КН 0811 10 11, 0811 10 19 и 0811 10 90.
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито за Yantai Yongchang Foodstuff ще бъде:
Предприятие
Окончателно мито
Допълнителен код по TARIC
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. За всички други предприятия размерът на окончателното мито ще бъде разликата между фиксираната в параграф 4 минимална импортна цена и нетната цена франко граница на Общността преди налагане на мито, ако последната е по-ниска от първата. Няма да се събира мито, ако нетната цена франко граница на Общността е равна или по-висока от съответната минимална импортна цена, фиксирана в параграф 4.
4. За целите на параграф 3 ще се прилага минималната импортна цена, определена в колона 2 от таблицата по-долу. Ако след проверка, осъществена след вноса, се констатира, че нетната цена франко граница на Общността, реално платена от първия независим потребител в Общността („цена след вноса“), е по-ниска от нетната цена франко граница на Общността преди обмитяване, както следва от митническата декларация, и че цената след вноса е по-ниска от минималната импортна цена, се прилага фиксирано антидъмпингово мито, посочено в колона 3 или 4 от таблицата по-долу, освен ако прилагането на фиксираното в колона 3 или 4 мито, прибавено към цената след вноса, не води до размер (реално платена цена плюс фиксирано мито), който е под минималната импортна цена, установена в колона 2 от таблицата по-долу. В такъв случай ще се прилага размер на мито, равностоен на разликата между минималната импортна цена, определена в колона 2 от таблицата по-долу, и цената след вноса. В случай на ретроактивно събиране на фиксирано мито то ще се събира след приспадане на антидъмпингово мито, изчислено на базата на минималната импортна цена.
Код по КН и описание на ягодите
Минимална импортна цена EUR/тон нето тегло на продукта
Фиксирано мито EUR/тон нето тегло на продукта, приложимо за Dandong Junao (допълнителен код по TARIC А780)
Фиксирано мито EUR/тон нето тегло на продукта, приложимо за всички други предприятия (допълнителен код по TARIC А999)
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, с добавена захар или други подсладители със съдържание на захарта, което надвишава 13 тегловни процента (КН 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, с добавена захар или други подсладители със съдържание на захарта, което не надвишава 13 тегловни процента (КН 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, не съдържащи добавена захар или други подсладители (КН 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. В случаите, когато стоките са увредени, преди да бъдат пуснати в свободно обращение, и следователно реално платената или платима цена е разпределена за определянето на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (7) на Комисията, размерът на антидъмпинговото мито, изчислен на базата на параграфи 3 и 4 по-горе, ще бъде намален с процент, съответстващ на дела на действително платената или платима цена.
6. Действащите разпоредби относно митните сборове се прилагат, освен ако е посочено друго.
Член 2
Сумите, депозирни като временно антидъмпингово мито, се освобождават съгласно Регламент (ЕО) № 1551/2006 относно внос на ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 16 април 2007 година.
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 407/2007
av den 16 april 2007
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av och om frisläppande av den preliminära tull som införts på vissa typer av frysta jordgubbar med ursprung i Folkrepubliken Kina
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 9 och artikel 10.2,
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Provisoriska åtgärder
(1)
Den 18 oktober 2006 införde kommissionen genom förordning (EG) nr 1551/2006 (2) (nedan kallad ”förordningen om preliminär tull”) en preliminär antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa typer av frysta jordgubbar med ursprung i Kina.
2. Efterföljande förfarande
(2)
Efter det att en preliminär antidumpningstull hade införts på import av vissa typer av frysta jordgubbar från Kina fick samtliga parter ta del av de omständigheter och överväganden som låg till grund för förordningen om preliminär tull. Parterna beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av dessa uppgifter.
(3)
Vissa parter inkom med synpunkter skriftligen. De parter som begärde det gavs också möjlighet att höras muntligen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla de uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin undersökning. Parternas skriftliga och muntliga synpunkter prövades, och de preliminära undersökningsresultaten ändrades i enlighet med dessa synpunkter när det ansågs motiverat.
(4)
Alla berörda parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att införa slutgiltiga åtgärder och släppa de belopp fria för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordning (EG) nr 1551/2006 (slutgiltigt meddelande om uppgifter). Det fastställdes även en tidsfrist inom vilken de berörda parterna kunde lämna synpunkter efter detta meddelande om uppgifter. Parternas muntliga och skriftliga synpunkter beaktades och när så var tillämpligt ändrades undersökningsresultaten i enlighet med dessa.
3. Parter som berörs av förfarandet
(5)
Kommissionen fortsatte att inhämta alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för fastställandet av de slutgiltiga undersökningsresultaten. Förutom de kontrollbesök på plats som företogs hos de företag som anges i skäl 8 i förordningen om preliminär tull företogs dessutom ytterligare kontrollbesök på plats hos följande användare i gemenskapen efter införandet av provisoriska åtgärder:
Importörer och handlare:
-
BS Foods BV, Gennep, Nederländerna.
-
Skogsmat AB, Karlstad, Sverige.
Användare och förädlingsföretag:
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Österrike.
-
Agrana, S.A., Neuilly-sur-Seine, Frankrike.
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Danmark.
-
Groupe Danone, Paris, Frankrike.
-
Materne S.A.S., Limonest, Frankrike.
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Tyskland.
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Tyskland.
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Frankrike.
4. Undersökningsperiod
(6)
Det erinras om att perioden för undersökning av dumpning och skada omfattade tiden från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005 (nedan kallad ”undersökningsperioden” eller i tabeller ”UP”). Undersökningen av utvecklingen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2002 till och med slutet av undersökningsperioden (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).
(7)
En berörd part har ifrågasatt valet av undersökningsperiod och hävdat att 2005 inte var representativt, eftersom importpriserna då skulle ha varit onormalt låga. Men valet av undersökningsperiod gjordes enligt artikel 6.1 i grundförordningen, i vilken det föreskrivs att undersökningsperioden normalt skall omfatta en period om minst sex månader omedelbart innan förfarandet inleds. Eventuella särdrag när det gäller 2005 togs alltså inte med i beräkningen när undersökningsperioden valdes, utan de bedömdes i analysen av orsakssambandet.
(8)
Mot bakgrund av ovanstående bekräftas härmed valet av undersökningsperiod enligt vad som anges i skäl 11 i förordningen om preliminär tull.
5. Berörd produkt och likadan produkt
(9)
Här erinras om att den berörda produkten i förordningen om preliminär tull i skäl 13 definieras som jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel) med ursprung i Kina, som för närvarande deklareras enligt KN-numren 0811 10 11, 0811 10 19 och 0811 10 90.
(10)
Vissa berörda parter har hävdat att det finns väsentliga skillnader när det gäller användning och kvalitet mellan olika typer av frysta jordgubbar. Av denna anledning hävdades det att frysta jordgubbar från Kina inte var jämförbara med dem från gemenskapsindustrin.
(11)
I skäl 15 i förordningen om preliminär tull hävdades att undersökningen hade visat att trots skillnader i sort, kvalitet, storlek och förädlingsmetod delar de olika typerna av den berörda produkten, liksom även frysta jordgubbar som produceras och säljs på gemenskapsmarknaden av gemenskapsindustrin, alla samma grundläggande fysiska och biologiska egenskaper och används i princip för samma ändamål. De ansågs därför utgöra en enda produkt. Eftersom de berörda parterna inte tillhandahöll ytterligare bevisning för att underbygga påståendet, och inga nya sakförhållanden upptäcktes, avvisades påståendet.
(12)
Eftersom det inte lämnats några ytterligare synpunkter på definitionen av den berörda produkten och den likadana produkten, bekräftas innehållet och de preliminära slutsatserna i skälen 12-16 i förordningen om preliminär tull.
B. DUMPNING
1. Marknadsekonomisk status
(13)
Inga synpunkter lämnades som påverkade undersökningsresultaten om marknadsekonomisk status. Undersökningsresultaten i skälen 17-26 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför.
2. Individuell behandling
(14)
De tre exporttillverkare som inte fick individuell behandling yrkade att beslutet borde omprövas. Här erinras om att dessa tre företag inte uppfyllde kraven b och e i artikel 9.5 i grundförordningen. Krav b stipulerar att exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor skall bestämmas fritt. Krav e stipulerar att den statliga inblandningen inte skall vara av sådant slag att åtgärderna kan kringgås om enskilda exportörer beviljas olika tullsatser.
(15)
Inget av de argument dessa tre företag lade fram var sådant att det påverkade det preliminära beslutet. Det konstaterades särskilt att företagen utsattes för statlig inblandning som begränsade deras möjligheter att fritt råda över exportkvantiteter (krav b).
(16)
Vidare var den statliga inblandningen så omfattande att åtgärderna sannolikt hade kringgåtts om enskilda exportföretag hade fått individuella tullsatser (krav e).
(17)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter om undersökningsresultaten om individuell behandling bekräftas slutsatserna i skälen 27-28 i förordningen om preliminär tull.
3. Normalvärde
(18)
Efter offentliggörandet av förordningen om preliminär tull har inga synpunkter inkommit som påverkar beslutet att använda Turkiet som jämförelseland. Därför bekräftas beslutet. Här erinras om att de inhemska priserna på turkiska jordgubbar hade justerats för att ta den bättre kvaliteten jämfört med kinesiska jordgubbar med i beräkningen av normalvärdet (se skälen 39 och 44 i förordningen om preliminär tull).
(19)
Eftersom det inte inkommit några andra synpunkter om undersökningsresultaten om normalvärde bekräftas slutsatserna i skälen 29-42 i förordningen om preliminär tull.
4. Exportpris
(20)
Eftersom det inte inkommit några synpunkter om undersökningsresultaten om exportpris bekräftas undersökningsresultaten i skäl 43 i förordningen om preliminär tull.
5. Jämförelse
(21)
Här hänvisas till skäl 44 i förordningen om preliminär tull. I brist på synpunkter som påverkar undersökningsresultaten i det skälet bekräftas härmed det preliminära beslutet.
6. Dumpningsmarginal
(22)
Mot bakgrund av ovanstående är de slutgiltigt fastställda dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av cif-priset vid gemenskapens gräns före tull, följande:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Övriga företag 66,9 %
C. SKADA
1. Tillverkning i gemenskapen
(23)
Eftersom inga synpunkter lämnats, bekräftas de preliminära undersökningsresultaten beträffande den totala tillverkningen i gemenskapen i skäl 51 i förordningen om preliminär tull.
2. Definition av gemenskapsindustrin
(24)
Eftersom inga synpunkter lämnats, bekräftas den definition av gemenskapsindustrin som anges i skälen 52 och 53 i förordningen om preliminär tull.
3. Stickprovsförfarande för bedömningen av skada
(25)
Eftersom antalet företag i gemenskapen som producerar frysta jordgubbar är stort, valdes ett stickprov på åtta företag för skadebedömningen. En berörd part hävdade att stickprovet av gemenskapstillverkare inte var representativt, eftersom alla företagen låg i Polen. Det framhölls att ett stickprov baserat på största produktionsvolym också borde ta företagens geografiska läge med i beräkningen för att vara representativt.
(26)
Här bör erinras om att skäl 54 i förordningen om preliminär tull klargör att stickprovet valdes i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen, i vilken det föreskrivs att stickprovet får baseras på den största representativa produktionsvolym som rimligen kan undersökas inom den tid som står till förfogande.
(27)
Ett stickprov som väljs enligt denna metod kommer främst att beakta representativ produktionsvolym. Det finns inget krav på att stickprovet också skall säkerställa geografisk representativitet. Detta hade kunnat vara en extra bedömningsgrund, men det står klart att detta inte är ett måste.
(28)
Vidare, eftersom produktionen av frysta jordgubbar huvudsakligen är koncentrerad till Polen, inte bara när det gäller volym utan också antal företag, hade hänsyn till geografiskt läge i detta fall inte varit något hinder mot ett stickprov med enbart polska företag. Detta argument avvisas därför.
(29)
Eftersom inga andra synpunkter lämnats, bekräftas det stickprov för skadebedömningen som anges i skälen 54 och 55 i förordningen om preliminär tull.
4. Förbrukning i gemenskapen
(30)
Eftersom inga synpunkter lämnats, bekräftas den beräkning av förbrukningen i gemenskapen som anges i skälen 56-59 i förordningen om preliminär tull.
5. Import till gemenskapen från de berörda länderna
5.1 Den dumpade importens volym och marknadsandel
(31)
Eftersom inga synpunkter lämnats bekräftas den beräkning av volym och marknadsandel för den berörda importen som anges i skälen 60 och 61 i förordningen om preliminär tull.
5.2 Importpriser och prisunderskridande
(32)
En part hävdade att undersökningen om prisunderskridande krävde en justering som tog hänsyn till skillnaden i kvalitet mellan frysta jordgubbar producerade av gemenskapsindustrin och dem från exportföretagen. Det konstaterades dock att endast vissa av exportföretagens säljtransaktioner hade beaktats vid beräkningen av prisunderskridande och försäljning till underpris i den preliminära undersökningen. Försäljning av andra klass exportvaror beaktades inte därför att sådana produkter inte producerades och såldes av gemenskapsindustrin. Mot denna bakgrund är det inte motiverat med någon justering. Eftersom inga andra synpunkter lämnats, bekräftas härmed de undersökningsresultat rörande importpriser och prisunderskridande som anges i skälen 62-64 i förordningen om preliminär tull.
6. Gemenskapsindustrins situation
(33)
Vissa berörda parter hävdade att gemenskapsindustrins priser steg under 2006 till ca 1 000 euro per ton och att detta borde komma fram i skadeanalysen. Här bör dock erinras om att undersökningsperioden sträckte sig från och med den 1 januari 2005 till och med den 31 december 2005, och att den period för vilken man undersökte utvecklingen av de faktorer som är relevanta för bedömningen av skada löpte från och med den 1 januari 2002 till och med slutet av undersökningsperioden. Mot bakgrund av detta har prisförändringar efter undersökningsperioden inte beaktats i skadeanalysen, i enlighet med vad som anges i den sista meningen i artikel 6.1 i grundförordningen. Effekten av prishöjningen under 2006 behandlas dock nedan i avsnitt D. Orsakssamband (skälen 51-54).
(34)
Ingen berörd part ifrågasatte vare sig de siffror rörande gemenskapsindustrins situation som anges i skälen 66-85 i förordningen om preliminär tull eller tolkningen av dessa siffror. De undersökningsresultat som anges i dessa skäl i förordningen om preliminär tull bekräftas således.
6.1 Uppgifter om hela gemenskapsproduktionen
(35)
Ingen berörd part ifrågasatte vare sig de siffror rörande gemenskapsindustrins makroekonomiska situation som anges i skälen 86-88 i förordningen om preliminär tull eller tolkningen av dessa siffror. De undersökningsresultat som anges i dessa skäl i förordningen om preliminär tull bekräftas således.
7. Slutsats om skada
(36)
Mot bakgrund av ovanstående bekräftas härmed att gemenskapsindustrin har lidit väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3 i grundförordningen.
D. ORSAKSSAMBAND
1. Synpunkter från de berörda parterna
(37)
Efter det att preliminära åtgärder hade införts, hävdade flera berörda parter att den väsentliga skada gemenskapsindustrin hade lidit förorsakats av andra faktorer. Flera av dessa påståenden hade redan tillbakavisats i förordningen om preliminär tull. Nya argument behandlas nedan, i den mån det behövs.
2. Verkningarna av importen från tredjeländer
(38)
Det hävdades att importen från Marocko inte hade tillmätts tillräcklig betydelse som skadeorsak. En part ifrågasatte tolkningen av siffrorna i skäl 99 i förordningen om preliminär tull och hävdade att det marockanska priset under undersökningsperioden var lägre än vad gemenskapsindustrin måste ta ut för att uppnå nollresultat. Detta ansågs ha bidragit till skadan.
(39)
Här erinras om att tabellen i skäl 99 i förordningen om preliminär tull visar att det marockanska priset ständigt låg på en mycket högre nivå än gemenskapsindustrins priser. Även de marockanska exportföretagen påverkades av den kinesiska lågprisexporten och tvingades svara med att sänka priserna på exporten till EU. Detta bevisas av att importen av frysta jordgubbar från Marocko stadigt sjönk. Argumentet måste alltså avvisas.
3. Verkningarna av valutakursförändringar
(40)
Under undersökningsperioden sjönk den polska zlotyn i värde mot euron. Vissa berörda parter hävdade att den prissänkning som drabbade gemenskapsindustrin hade varit mindre dramatisk om beräkningarna hade gjorts i zloty i stället för i euro. Under åren 2004 och 2005 förändrades värdet på zlotyn med ca 10 %. Men gemenskapspriserna sjönk under samma period med 35 % räknat i euro.
(41)
Om skillnaden mellan valutaförändringen på 10 % och prisförsämringen på 35 % tas med i beräkningen kan inte det sjunkande värdet på zlotyn i förhållande till euron uppfattas som en huvudorsak till att gemenskapsindustrins priser föll. Argumentet måste alltså avvisas.
4. Verkningar av påstådda strukturella brister eller spekulativa affärsbeslut från gemenskapsindustrins sida
(42)
Vissa berörda parter vidareutvecklade det argument som redan hade tillbakavisats i förordningen om preliminär tull i skälen 106-110, nämligen att skadan var självförvållad och berodde på dåliga affärsbeslut och strukturella problem hos gemenskapsindustrin. Som stöd för detta påstående hänvisade man till en rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om situationen inom sektorn för bär och körsbär avsedda för bearbetning och det bilagda arbetsdokumentet om samma ämne (3) samt till en resolution i Europaparlamentet om situationen inom sektorn för bär och körsbär avsedda för bearbetning antagen den 12 oktober 2006 (4).
(43)
Det bör noteras att kommissionen tog hänsyn till rapporten vid sammanställningen av de preliminära resultaten, vilket framgår av hänvisningen i skäl 138 i förordningen om preliminär tull. Både rapporten och resolutionen ger visserligen viktig bakgrundsinformation om bärindustrin i EU, men det bör noteras att båda gäller problem för jordgubbsodlare snarare än gemenskapsindustrin (frysföretag). I vilket fall som helst leder varken rapporten eller resolutionen fram till slutsatsen att gemenskapsindustrins problem skulle bero på strukturella svagheter i gemenskapsindustrin som sådan.
(44)
Det hävdades vidare att Polens EU-tillträde hade lett till utflyttning av polsk arbetskraft till länder med högre löner, vilket skapat ytterligare problem för industrin i form av ökade kostnader för arbetskraft på hemmamarknaden. Därtill ansågs att som en följd av nya gränsrestriktioner kunde gemenskapsindustrin inte längre förlita sig på billig arbetskraft från grannländer utanför EU. Det antyddes att denna utveckling hade påverkat en så arbetskraftsintensiv industri mycket negativt.
(45)
Denna utveckling kan ha inneburit att odlarnas kostnader för arbetskraft har ökat. Men denna eventuella kostnadsökning drabbar i första hand odlarna, inte gemenskapsindustrin (frysföretag). Därför finns bara ett partiellt samband mellan ökade kostnader för odlarna och kostnaderna för gemenskapsindustrin. Enligt kommissionens rapport och arbetsdokument som nämns i skäl 42, ser det vidare ut som om försäljningspriset på färska jordgubbar sjönk snarare än steg efter Polens EU-tillträde, trots ökade produktionskostnader. Mot bakgrund av att försäljningspriset sjönk kan kostnadsökningen för jordgubbsodlarna inte ha påverkat gemenskapsindustrin. Denna invändning måste därför avvisas.
(46)
En part hävdade att de investeringar och den strukturomvandling som gemenskapsindustrin genomförde för att förbättra effektiviteten påverkade lönsamheten och kassaflödet negativt. De investeringskostnader gemenskapsindustrin bar ändrar dock inte det faktum att priserna föll kraftigt till en skadevållande nivå under undersökningsperioden och att det var denna låga prisnivå som i särklass påverkade gemenskapsindustrins lönsamhet mest. De investeringar som gjordes bidrog faktiskt till att gemenskapsindustrin blev mer effektiv, vilket anges i skäl 81 i förordningen om preliminär tull. Denna invändning måste därför avvisas.
(47)
Det hävdades dessutom att den skada som gemenskapsindustrin drabbades av var självförvållad, eftersom kvaliteten på råvaran var lägre än den som kom från Spanien och Kalifornien. Härvidlag bör man notera att både Spanien och Kalifornien främst producerar för marknaden för färska jordgubbar och att det inte finns något som visar att gemenskapsindustrin har förlorat marknadsandelar i förhållande till dessa producenter. Importen av frysta jordgubbar från Förenta staterna var mindre än 200 ton under undersökningsperioden och kan inte ha haft någon väsentlig effekt på gemenskapsindustrins lönsamhet. Denna invändning måste därför avvisas.
(48)
Med hänsyn till påstådda strukturproblem hos gemenskapsindustrin finns det hur som helst ingenting som visar att gemenskapsindustrin har sådana problem. Påståendet bör därför avvisas. Slutsatserna i skälen 106-110 i förordningen om preliminär tull bekräftas därför härmed.
5. Självförvållad skada till följd av gemenskapsindustrins egen prissättning
(49)
När det gäller påståendet om spekulativa affärsbeslut från gemenskapsindustrins sida hävdade en användare, såsom anges i skäl 108 och 110 i förordningen om preliminär tull, att priserna på EU-marknaden inte dikterades av den kinesiska importen utan huvudsakligen sattes av den gemenskapsindustri som hade störst marknadsandel. Denna part påstod alltså att prisspiralen nedåt framkallades av gemenskapsindustrin och inte av dumpad import från Kina.
(50)
Det står klart att gemenskapsindustrin behöll en marknadsandel på 59 % under undersökningsperioden och därmed fortsatte att spela en viktig roll när det gäller prissättningen på marknaden. Men även om gemenskapsindustrins marknadsandel var stor går det inte att förneka att lågprisimporten från Kina, som låg 6 % lägre i pris än gemenskapsindustrin, hade en negativ effekt på marknadspriset. Den dumpade importen utövade ett generellt pristryck nedåt på priserna i EU, och dess marknadsandel växte kraftigt från 4 % 2002 till 20 % under undersökningsperioden. Denna invändning måste därför avvisas.
6. Priscykel för frysta jordgubbar och effekt av storleken på skörden
(51)
Frysta jordgubbar är en känslig jordbruksprodukt, och undersökningen visade att tillgången på färska jordgubbar har avgörande betydelse för priset på frysta jordgubbar. Flera berörda parter gjorde gällande att den särskilt dåliga skörden 2003 var en huvudorsak till skadan under undersökningsperioden. Vissa berörda parter anförde vidare att priset på jordgubbar typiskt följer en cykel på fyra år, under vilken en prisstegring leder till överproduktion och därefter till prisfall. Det hävdades att 2005 utgjorde cykelns lägsta punkt och att de särskilt låga priserna under detta år berodde på naturliga prisvariationer. Prisvariationer iakttogs också under en tid före 2002, och åsikten stöddes också av den prishöjning på ca 20 % som inföll 2006, dvs. året efter undersökningsperioden.
(52)
Ytterligare granskning av priset på frysta jordgubbar utanför skadeundersökningsperioden tydde faktiskt på att prisvariationer också förekom under en längre tidsperiod före 2002. T.ex. ledde den stora skörden 2001 till mycket låga priser. De låga priserna ledde sedan till minskad produktion av färska jordgubbar under påföljande år, varvid priserna stabiliserades igen. En analys av tendenserna stödjer påståendet att priserna på den berörda produkten följer en cykel, som påverkas starkt av vädret och skördens storlek.
(53)
Här bör dock erinras om att importen från Kina ökade i volym med 380 % till priser som sjönk med 38 % under skadeundersökningsperioden, och att detta väsentligt påverkade den ekonomiska ställningen för gemenskapsindustrin som rapporterade ohållbara förluster.
(54)
Även om dessa naturliga variationer i priset för frysta jordgubbar och effekten av skördens storlek säkert hade en väsentlig effekt på gemenskapsindustrins priser, kan de inte i sig betraktas som den enda eller huvudsakliga orsaken till gemenskapsindustrins skada.
7. Slutsats om orsakssamband
(55)
I enlighet med slutsatserna i skälen 97 och 98 i förordningen om preliminär tull, visade undersökningen att det fanns ett orsakssamband mellan den dumpade importen från Kina och den skada gemenskapsindustrin drabbades av.
(56)
Undersökningen visade också att det finns ett samband mellan gemenskapsindustrins priser och de variationer som förorsakades av priscykeln och skördens storlek. Denna slutsats stöds av uppgifter från före och under skadeundersökningsperioden, samt även av utvecklingen efter undersökningsperioden.
(57)
Dessa cykliska prisvariationer torde ha förvärrat gemenskapsindustrins ekonomiska ställning, men storleken på prisfallet för gemenskapsindustrin och den negativa tendens som framgår av analysen av gemenskapsindustrins situation såsom beskriven i skälen 66-85 i förordningen om preliminär tull kan inte uteslutande förklaras med ”naturliga prisvariationer”. Analysen av inverkan från produktens priscykel och skördens storlek ger således inte stöd åt argumentet att dessa faktorer skulle ha spelat en så väsentlig roll att de undanröjde orsakssambandet mellan den dumpade importen och den skada som drabbade gemenskapsindustrin.
(58)
Mot denna bakgrund och eftersom inga ytterligare synpunkter lämnats rörande orsakssamband bekräftas slutsatserna i skälen 113-114 i förordningen om preliminär tull.
E. GEMENSKAPENS INTRESSE
1. Allmänna överväganden
(59)
I ljuset av synpunkter och ytterligare sakuppgifter som lämnats av de berörda parterna efter införandet av preliminära åtgärder, har en granskning gjorts av huruvida den preliminära slutsatsen att införandet av åtgärder inte strider mot gemenskapens intresse är och förblir giltig. Precis som under den preliminära undersökningen fastställdes gemenskapens intresse på grundval av en bedömning av alla olika berörda intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas, förädlares/användares och odlares.
(60)
Kommissionen kontaktade verkligen ett stort antal berörda parter för att få deras synpunkter. Förutom gemenskapsindustrin har företrädare för alla viktigare användarmärken på marknaden hörts, liksom även sammanslutningar som företräder användarnas intressen. Därtill har extra kontroller på platsen genomförts.
2. Gemenskapsindustrins och uppströmsindustrins intresse
(61)
Den preliminära undersökningen visade att gemenskapsproduktionen framställdes av ett stort antal producenter i frysindustrin som har ca 2 700 anställda sysselsatta med produktion och försäljning av den berörda produkten. Det finns också ett partiellt samband mellan frysindustrins situation och jordgubbsodlarna, eftersom dessa endast odlar den typ av jordgubbar som är avsedd för frysning och frysindustrin är den enda marknaden för produkten.
(62)
Här erinras om att gemenskapstillverkarna led väsentlig skada under skadeundersökningsperioden och rapporterade förluster på 12,5 % till följd av dumpad import. Dessa förluster uppträdde trots att gemenskapsindustrin sänkte sina kostnader genom att betala mindre för färska jordgubbar från odlarna. Priset för de färska jordgubbarna låg under odlarnas produktionskostnad och hade därför varit ohållbart både för odlarna och för gemenskapsindustrin i det långa loppet. Om priset på frysta jordgubbar återigen faller till under icke skadevållande nivå kommer detta att få två följder. Gemenskapsindustrin kommer att förlora ekonomiskt, men den riskerar också att tillförseln av färska jordgubbar stryps på längre sikt, eftersom de priser som kan betalas blir så låga att odlarna kanske tvingas lägga ned verksamheten. Uppskattningsvis fanns det 96 700 jordgubbsodlande företag i Polen 2002, av vilka ca 80 000 odlade jordgubbar för förädlingsindustrin. Det är möjligt att antalet har minskat till följd av konsolidering av sektorn, men det är uppenbart att jordgubbsodling är en viktig ekonomisk verksamhet för många jordbruksföretag i Polen. Det hävdas att jordgubbsodlingen i Polen har stor betydelse i ett antal regioner i landet där arbetslösheten annars är hög och att uteblivna antidumpningsåtgärder skulle leda till ännu högre arbetslöshet. Det har också framhållits att odlarna inte kan gå över till någon annan gröda eftersom jorden i dessa områden främst är lämplig för jordgubbsodling.
(63)
I enlighet med vad som sägs i förordningen om preliminär tull (skäl 139) har betalpriserna till odlarna varit så låga sedan 2004 att produktionskostnaden inte gått att täcka.
(64)
Dessutom, och detta stöds av den rapport från kommissionen som anges i skäl 42, utgör de polska jordgubbsodlarna en fragmenterad verksamhet, och det är inte troligt att de skulle kunna söka sig ut på några andra marknader än den lokala frysindustrin. Alltså hade frysindustrins försämrade ekonomiska ställning påverkat odlarna avsevärt. Att marknadspriserna under undersökningsperioden steg igen till icke skadevållande nivåer och att den kinesiska importen sjönk är omständigheter som kan skapa tvivel kring behovet av åtgärder för att avhjälpa gemenskapsindustrins svårigheter, men ingenting tyder på att ökningen skulle vara permanent eller ens långlivad.
(65)
Under dessa förhållanden står det klart att gemenskapsindustrin och odlarna skulle kunna dra nytta av att antidumpningsåtgärder antogs och att sådana åtgärder skulle kunna ha en stabiliserande effekt på gemenskapsmarknaden. Priserna på frysta jordgubbar skulle inte längre sjunka på grund av importen av jordgubbar med ursprung i Kina. Gemenskapsproducenterna skulle då kunna höja sina priser och säkerställa en rimlig vinstmarginal. Detta skulle säkerligen ha positiva effekter på uppströmsindustrin. Därför dras slutsatsen att införandet av åtgärder skulle vara i gemenskapsindustrins och jordgubbsodlarnas intresse.
3. Icke-närstående importörers intresse
(66)
Som uppföljning till de preliminära undersökningsresultaten besökte kommissionen ytterligare två företag som importerar den berörda produkten. Dessa företag importerar produkten från Kina, men de köper också EU-odlade jordgubbar, som utgör 50-60 % av deras respektive inköp. Det bör dock noteras att handel med frysta jordgubbar bara är en del av deras verksamhet och utgör 30-50 % av den totala omsättningen. Importen från Kina uppgår till ca 14 % av all import av den berörda produkten. Importföretagen betraktas därför som representativa. Båda importföretagen motsatte sig antidumpningsåtgärder. Undersökningen har visat att efterfrågan på frysta jordgubbar sannolikt inte kommer att förändras, eftersom efterfrågan beror på konsumentval som inte påverkas av att antidumpningsåtgärder införs. Det är alltså osannolikt att importföretagen påverkas av högre priser, för de kommer att kunna fortsätta importera samma mängder som förut och med största sannolikhet kommer de att kunna föra en väsentlig del av den extra kostnaden för frysta jordgubbar vidare till användarna. Detta bekräftas av att tidigare prisförändringar inte påverkade importföretagens försäljningspris och vinstmarginal, vilka låg tämligen stilla.
(67)
Den preliminära slutsats som dras i förordningen om preliminär tull, dvs. att effekten av högre importpriser på importföretagen inte beräknas bli väsentlig, bekräftas härmed.
4. Användares och konsumenters intresse
4.1 Grad av samarbete
(68)
I enlighet med vad som sägs i skäl 127 i förordningen om preliminär tull var reaktionen från användare och förädlingsföretag begränsad till att börja med. I förfarandets preliminära skede hade kommissionen svårt att samla in och kontrollera uppgifter som kunde underbygga användarindustrins påståenden. Efter det att förordningen om preliminär tull hade offentliggjorts förnyade kommissionen därför sina ansträngningar att uppmuntra till samarbete. Extra besök på plats genomfördes hos åtta användarföretag. Fem av dessa besök ledde till uppgifter som kunde användas för bedömning av effekterna. Extra information och uppgifter samlades in. Med denna extra information genomförde kommissionen en ny undersökning av de effekter införandet av antidumpningsåtgärder skulle kunna få på gemenskapsanvändarna.
(69)
En berörd part invände att detta samarbete inte kunde tas med i beräkningen eftersom uppgifterna inte lämnades inom tidsfristerna i tillkännagivandet om inledande. Det bör här framhållas att de samarbetande företagen gav sig till känna och tillhandahöll synpunkter på de preliminära åtgärderna enligt de regler som fastställs i grundförordningen.
(70)
De uppgifter som kontrollerades på plats gäller ca 9 % av den totala konsumtionen i EU. Dessutom var alla olika användarbranscher företrädda: företag som framställer jordgubbsberedningar avsedda för andra produkter (t.ex. yoghurt), företag som framställer yoghurt och företag som framställer jordgubbssylt. Slutligen svarar de samarbetande intresseorganisationerna för ca 80 % av konsumtionen av frysta jordgubbar i EU. En sådan representativitet överensstämmer med normal praxis. Därför måste påståendet om bristande representativitet avvisas.
4.2 Bedömning av kostnadseffekter
(71)
Användarföretagen hävdade att kommissionen inte borde bedöma åtgärdernas verkningar enbart på grundval av en eventuell prisökning på importerade kinesiska jordgubbar. Man hävdade att åtgärderna skulle påverka hela marknaden, även frysta jordgubbar från andra håll.
(72)
Den noggrannare undersökningen har faktiskt visat att åtgärderna förmodligen kommer att leda till generella prisökningar, som inte inskränker sig till 34,2 % (den preliminära tullsatsen) på kinesiska jordgubbar. De kan också leda till en prisökning för gemenskapsindustrin med ca 19 %, dvs. upp till den beräknade icke skadevållande nivån. En sådan generell prisökning förefaller oundviklig då andra strategier, t.ex. större marknadsvolym, inte ser ut att vara något alternativ för gemenskapsindustrin, till skillnad från vad som gäller för andra branscher och på grund av begränsningar påtvingade av väder och skörderesultat. Eftersom gemenskapsindustrin och importen från Kina tillsammans utgör ca 80 % av konsumtionen i EU är det slutligen mycket sannolikt att andra länder som exporterar frysta jordgubbar till EU också kommer att höja sina priser för att följa ”prisledarna”.
(73)
När det gäller användarnas jordgubbsrelaterade verksamhet torde införandet av en tull på den nivå som fastställdes i förordningen om preliminär tull innebära en kostnadsökning för insatsvaror hos användarna på i genomsnitt ca 6 %. Detta skulle leda till förluster för ganska många användarföretag. Slutsatserna grundar sig på jordgubbsrelaterad verksamhet, eftersom undersökningen fokuserar på frysta jordgubbar som berörd produkt och inte gäller annan verksamhet hos de berörda företagen. Vidare kräver en skade- och dumpningsanalys att man ser till att likartade verksamheter jämförs, dvs. verksamhet som är kopplad till den produkt som är föremål för undersökningen.
I tabellen nedan visas effekten på kostnaderna för de kontrollerade användarna.
Företag
Reell vinst 2005 (UP) (5)
Vinst baserad på 2005 (UP) om priset på jordgubbar oberoende av ursprung hade ökat enligt beräkningen i skäl 74 och försäljningspriset inte hade ändrats (5)
Vinst beräknad enligt föregående kolumn men baserad på reella försäljningspriser 2006 (5)
Andel jordgubbsprodukter av företagets omsättning 2005
Lönsamhet 2005
Företag A
Mellan + 2 % och + 4 %
Mellan - 4 % och - 6 %
Mellan - 3,0 % och - 5,0 %
Mellan 25 % och 30 %
Mellan + 2,5 % och + 5,0 %
Företag B
Mellan + 1,0 % och + 2,5 %
Mellan - 1,0 % och - 2,5 %
Ca 0 %
Mellan 12 % och 17 %
Mellan + 4,0 % och + 5,5 %
Företag C
Ca 0 %
Ca - 1 %
Mellan + 2 % och + 4 %
Mellan 5 % och 10 %
Ca 0 %
Företag D
Mellan + 12,0 % och + 14,0 %
Mellan + 4 % och + 8,0 %
Mellan + 3,0 % och + 5,0 %
Mellan 10 % och 15 %
Mellan + 5,0 % och + 8,0 %
Företag E
Mellan + 3,0 % och + 5,0 %
Mellan - 4,0 % och - 6,0 %
Mellan - 7,0 % och - 9,0 %
Mellan 18 % och 23 %
Ca 1 %
(74)
De samarbetande företagen som framställde jordgubbsberedningar och jordgubbssylt skulle påverkas mest av höjda jordgubbspriser. Detta beror på att jordgubbarna har en relativt sett mycket större betydelse för sylten än de andra ingredienserna. Dessa företag skulle få en 7-8 procentenheter lägre vinstmarginal, vilket för två av dem skulle leda till förluster på ca 5 %.
(75)
För samarbetande företag som framställer yoghurt är jordgubbskostnadens relativa betydelse mindre, eftersom kostnaden för mjölkprodukter tillkommer. Men det visade sig att deras vinstmarginal var ganska liten i genomsnitt. Så även om den totala kostnaden för att framställa en viss typ av yoghurt bara stiger med 2 % är det tillräckligt för att förvandla en vinst på ca 1 % till en förlust på ca 1 %.
(76)
Åtgärdernas kostnadshöjande effekt på användarindustrin skulle således kunna bli större än vad som förväntades enligt den undersökning som ledde fram till de preliminära åtgärderna. Men den kostnadshöjande effekten kommer sannolikt att drabba mindre hårt på lång sikt, vilket visas nedan i avsnitt 4.4.
4.3 Oförmåga att skicka kostnadsökningar vidare ner i distributionskedjan
(77)
En användarorganisation hävdade att tullar skulle skada internationellt konkurrenskraftiga EU-baserade användare av frysta jordgubbar. Det hävdades att tullarna inte kunde föras vidare till deras kunder (detaljister och stormarknader) eftersom många användare slöt långtidskontrakt med fasta priser med dessa kunder. Dessa fasta priser innebär att användarna tar på sig risken för eventuella prishöjningar. Många användare hävdade och tillhandahöll bevisning för att de var under prispress från stora detaljister och att de hade mycket svårt att höja sina priser. Det framhölls att användare och detaljister sluter kontrakt som lägger fast priserna i perioder på mellan sex månader och ett år. Därför menar användarna att de inte skulle ha något annat val än att stå för den extra kostnaden själva. Mot bakgrund av ovanstående måste det medges att användarna sannolikt kommer att få ta på sig prishöjningen, åtminstone på kort sikt. Men av undersökningen framgår det också att de flesta användarföretagen, trots den negativa effekten av åtgärderna på lönsamheten för varor där den berörda produkten ingår, generellt kommer att förbli lönsamma.
(78)
I den utsträckning kostnadshöjningar nu kan tas ut i nedströmsled, kan detta ha viss effekt på konsumentpriserna. Fruktberedningar, särskilt yoghurt, tillhör baslivsmedlen för breda konsumentgrupper. Yoghurt med jordgubbssmak svarar för 20-30 % av marknaden. Visserligen har ingen konsumentorganisation lämnat synpunkter om detta, men det kan inte uteslutas att en prishöjning skulle kunna påverka konsumenterna, åtminstone på medellång till lång sikt. Detsamma gäller för sylt.
4.4 Tidsbegränsad påverkan på användare
(79)
I avsnitten 4.2 och 4.3 visades att införandet av åtgärder sannolikt kommer att påverka kostnaden för insatsvaror för användarna, och användarna har vidare försäkrat att denna kostnadsökning kommer att bäras av dem under den tid kontraktet med detaljisterna löper. Förmodligen kommer dock denna oförmåga att föra en eventuell kostnadsökning vidare att vara tidsbegränsad till kontraktstiden.
4.5 Varutillgång för gemenskapsindustrin
(80)
Användarna hävdade generellt att tillgång på polska jordgubbar av sorten Senga sengana är grundläggande för såväl produktionsvolym som produktionskvalitet när det gäller hela sortimentet av produkter framställda av frysta jordgubbar. Alltså skulle risken för att gemenskapsindustrins situation förvärras innebära ett allvarligt hot för dem. Det kan inte uteslutas att en situation med liten eller ingen tillgång på polska jordgubbar skulle kunna innebära allvarliga problem för användarna att hitta alternativa leverantörer av den sorts jordgubbar som odlas i Polen. Det förefaller t.o.m. mycket osannolikt att sådana alternativa leverantörer går att hitta, eftersom användarna själva angav att den kvalitet som fanns i Polen inte förekom någon annanstans. Man kan vidare inte utesluta att en situation med inskränkt konkurrens på marknaden hur som helst hade lett till prisökningar för användarna.
5. Slutsats om gemenskapens intresse
(81)
Av undersökningen framgår det att inte bara gemenskapsföretag med ca 2 700 anställda skulle dra nytta av att åtgärder infördes, utan också ca 80 000 odlare som är mer eller mindre beroende av jordgubbsodlingen för sin överlevnad.
(82)
Såsom specificeras i skäl 133 i förordningen om preliminär tull har användarindustrin angivit att det är avgörande för gemenskapsindustrin att ha god tillgång på den berörda produkten för att kunna täcka hela produktsortimentet och tillhandahålla en produkt med hög kvalitet på marknaden. Genom undersökningen visas att råvarans naturliga cykel, dvs. variationer i skördens storlek, har väsentlig effekt på priserna, vilket har bekräftats av utvecklingen efter skadeundersökningsperioden. Men under den senare delen av skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden (en närmare redogörelse för detta finns i skäl 74 i förordningen om preliminär tull) var priserna så låga att gemenskapsindustrin tvingades betala priser under produktionskostnaden till jordgubbsodlarna. Detta ledde till att vissa odlare slutade odla jordgubbar. Trots att priserna har gått upp under 2006 är det tydligt att tillgången på färska jordgubbar för gemenskapsindustrin och i förlängningen också för användarna skulle kunna äventyras om den tendens mot låga priser som observerades under skadeundersökningsperioden upprepades.
(83)
Den noggrannare undersökningen har verkligen visat att antidumpningstullen kommer att påverka användarna avsevärt. Den leder till sämre lönsamhet eller t.o.m. förluster, i vissa fall svåra, för många användare, särskilt eftersom prisökningen inte går att föra vidare till detaljistledet i det korta perspektivet. Dessa negativa verkningar är dock mycket mindre uttalade om man ser på sammantagen lönsamhet för de undersökta användarna.
(84)
Användarindustrin har hävdat att det är kontrakt om fasta priser med detaljistledet som förhindrar förädlingsindustrin från att föra kostnadsökningen vidare till detaljisterna om åtgärder införs. Eftersom dessa kontrakt har begränsad löptid måste man också anta att användarindustrins oförmåga att föra kostnadsökningen vidare endast gäller under en period på 6-12 månader.
(85)
Det verkar alltså som om införandet av slutgiltiga åtgärder kommer att påverka användarna av frysta jordgubbar negativt, men under en begränsad tid. I gengäld hade de negativa effekterna på gemenskapsindustrin och odlarna blivit avsevärda och stadigvarande om man inte hade infört några åtgärder och tillåtit att prisfallet upprepades.
(86)
Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningstullar på import av frysta jordgubbar med ursprung i Kina.
F INFÖRANDE AV SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER
1. De slutgiltiga åtgärdernas form
(87)
Med hänsyn till de slutgiltiga slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör slutgiltiga antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada av den dumpade importen.
(88)
Antidumpningsåtgärder kan anta olika former. Kommissionen har stor valfrihet när det gäller att välja åtgärdernas form, men ändamålet förblir att neutralisera effekterna av den skadevållande dumpningen. En värdetull i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken låg på 0 % för exportföretag som beviljats marknadsekonomisk status, på 12,6 % för exportföretag som beviljats individuell behandling och på 34,2 % för alla andra företag, fastställdes genom förordningen om preliminär tull.
(89)
Efter det att preliminära åtgärder hade införts, och i enlighet med vad som anges i skäl 51, steg priset på den berörda produkten på gemenskapsmarknaden med ca 20 % 2006, dvs. året efter undersökningsperioden. Eftersom den berörda produkten är ganska homogen och för att undvika att åtgärderna tynger användarna oproportionerligt, anses ett minimiimportpris vara den lämpligaste formen av åtgärd i detta fall. Observera att syftet för minimiimportpriset är detsamma som för värdetullen, dvs. att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen. Denna form av tull innebär att ingen tull tas ut för import som görs till ett cif-pris vid gemenskapens gräns som lägst motsvarar minimiimportpriset. Om importen sker till ett lägre pris tas skillnaden mellan det faktiska priset och minimiimportpriset ut.
(90)
Nivån på minimiimportpriset har fastställts på grundval av samma undersökningsresultat, särskilt samma dumpnings- och underskridandemarginaler, som dem i förordningen om preliminär tull.
(91)
Nivån på minimiimportpriset har fastställts med hänsyn till både den konstaterade dumpningsmarginalen och de tullbelopp som krävs för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin har lidit.
2. Nivå för undanröjande av skada
(92)
I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen bör den slutgiltiga tullen fastställas till dumpningsmarginalens eller skademarginalens nivå, beroende på vilken av dessa två nivåer som är lägst. För att tillämpa denna regel blev det nödvändigt att fastställa ett icke skadevållande pris eller ett icke skadevållande minimiimportpris. Detta icke skadevållande minimiimportpris jämfördes sedan med ett företagsspecifikt icke-dumpat minimiimportpris baserat på normalvärdet anpassat till nettopriset fritt gemenskapens gräns.
(93)
För att det skulle gå att beräkna det icke skadevållande priset krävdes det att man tog reda på vilken tullsats som behövdes för att gemenskapsindustrin skulle kunna täcka sina produktionskostnader och trygga en vinst före skatt som var rimlig för en näring av denna typ i branschen under normala konkurrensförhållanden. I brist på synpunkter från de berörda parterna har samma överväganden som de som anges i skäl 144 i förordningen om preliminär tull använts för att fastställa en vinstmarginal på 6,5 %.
(94)
Frysta jordgubbar importeras enligt tre olika KN-nummer med olika tullsatser beroende på mängden tillsatt socker eller andra sötningsmedel i de importerade varorna. Olika minimiimportpris måste fastställas för varje KN-nummer för att beakta dessa olika tullsatser.
(95)
Enligt vad som anges i skäl 153 i förordningen om preliminär tull fann man att ett kinesiskt exportföretag inte exporterade frysta jordgubbar till dumpade priser. Följaktligen kommer inte någon antidumpningsåtgärd att tillämpas på det företaget.
(96)
I alla övriga fall befanns det icke skadevållande minimiimportpriset på 684,20 EUR, vilket tillämpas på all kinesisk export, vara lägre än de icke dumpade minimiimportpriserna. Minimiimportpriset har därför fastställts till nivån för det icke skadevållande minimiimportpriset för all export från Kina.
(97)
Om importen görs till ett cif-pris vid gemenskapens gräns som lägst motsvarar minimiimportpriset, tas ingen tull ut. Om importen i det motsatta fallet görs till priser under minimiimportpriset kommer en tullsats att tas ut som motsvarar det faktiskt betalade priset och minimiimportpriset.
3. Slutgiltigt uttag av den preliminära tullen
(98)
Den preliminära värdetull på mellan 0 % och 34,2 % för importprodukten som tillämpades under tiden från den 19 oktober 2006 bör frisläppas. Ett slutgiltigt uttag av värdetullen hade blivit oproportionerligt mot syftet att undanröja skadevållande dumpning, eftersom priserna under denna period låg väsentligt över minimiimportpriset.
4. Minimiimportprisets genomförbarhet
(99)
Åtgärdsformen minimiimportpris kan vara svårare att genomföra och medföra större risk för felaktiga deklarationer av varornas tullvärde än andra åtgärdsformer. Med hänsyn till den risk för kompensationsarrangemang som finns på denna marknad, är det nödvändigt att införa ett system med dubbla åtgärder. Det dubbla åtgärderna utgörs av ett minimiimportpris och en fast tullsats. I enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen beräknades den fasta tullen på grundval av den vägda genomsnittliga skademarginalen, eftersom denna konstaterats vara lägre än den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen. För att säkerställa att minimiimportpriset iakttas bör importörerna göras uppmärksamma på att om det till följd av en kontroll efter import konstateras att i) det nettopris fritt gemenskapens gräns som faktiskt betalats av den första oberoende kunden i gemenskapen (nedan kallat ”priset efter import”) är lägre än det nettopris fritt gemenskapens gräns, före tull, som framgår av tulldeklarationen, och att ii) priset efter import är lägre än minimiimportpriset, bör en fast tull tillämpas retroaktivt på de berörda importtransaktionerna såvida inte tillämpningen av den fasta tullen plus priset efter import leder till ett belopp (faktiskt betalat pris plus fast tull) som är lägre än minimiimportpriset. I sådana fall skall ett tullbelopp motsvarande skillnaden mellan minimiimportpriset och priset efter import tillämpas. Tullmyndigheterna bör omedelbart underrätta kommissionen om det finns tecken på felaktiga deklarationer.
(100)
I detta sammanhang, och i syfte att bemöta de farhågor som framförts, planerar kommissionen att införa två särskilda pelare för att säkerställa att åtgärderna också fortsättningsvis är relevanta och efterlevs fullt ut. För det första hänvisas det till rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodex för gemenskapen (6), bland annat till artikel 78 i denna, enligt vilken tullmyndigheterna får kontrollera de kommersiella dokument och data som avser import- eller exportförfarandena för varorna i fråga eller de efterföljande kommersiella förfaranden som berör varorna. Denna kontroll får genomföras hos deklaranten och hos varje annan person som av yrkesmässiga skäl är direkt eller indirekt inblandad i nämnda förfaranden samt hos varje annan person som innehar nämnda dokument och uppgifter i affärssyfte. Tullmyndigheterna får också undersöka varorna.
(101)
För det andra, i syfte att på bästa sätt undvika att åtgärderna absorberas, i synnerhet mellan närstående företag, meddelar kommissionen sin avsikt att omedelbart inleda en översyn i enlighet med artikel 12.1 i grundförordningen och anger att den kan komma att låta registrera import i enlighet med artikel 14.5 i grundförordningen, om det framläggs bevisning för sådant beteende.
(102)
Kommissionen kommer bland annat att förlita sig på de nationella tullmyndigheternas importövervakningsuppgifter och på uppgifter från medlemsstaterna i enlighet med artikel 14.6 i grundförordningen.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel) med ursprung i Kina och som deklareras enligt KN-nummer 0811 10 11, 0811 10 19 och 0811 10 90.
2. Den slutgiltiga antidumpningstullen för Yantai Yongchang Foodstuff skall uppgå till följande belopp:
Företag
Slutgiltig tull
Taric-tilläggssnummer
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. För övriga företag skall den slutgiltiga antidumpningstullen vara ett belopp motsvarande skillnaden mellan det minimiimportpris som fastställs i punkt 4 och nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, om det senare priset är lägre än det förra. Ingen tull skall tas ut i de fall där nettopriset fritt gemenskapens gräns är lika med eller högre än det motsvarande minimiimportpris som fastställs i punkt 4.
4. För tillämpningen av punkt 3 skall det minimiimportpris som fastställs i kolumn 2 i tabellen nedan gälla. Om det vid kontroll efter importen konstateras att det nettopris fritt gemenskapens gräns som faktiskt betalats av den första oberoende kunden i gemenskapen (priset efter import) är lägre än det nettopris fritt gemenskapens gräns, före tull, som framgår av tulldeklarationen, och priset efter import är lägre än minimiimportpriset skall den fasta antidumpningstull som anges som lämplig i kolumn 3 eller 4 i tabellen nedan tillämpas, såvida inte tillämpningen av den fasta tull som anges som lämplig i kolumn 3 eller 4 plus priset efter import leder till ett belopp (det pris som faktiskt betalats plus fast tull) som är lägre än det minimiimportpris som anges i kolumn 2 i tabellen nedan. I så fall skall ett tullbelopp motsvarande skillnaden mellan det minimiimportpris som anges i kolumn 2 i tabellen nedan och priset efter import gälla. Om sådan fast antidumpningstull tas ut retroaktivt skall den tas ut med avdrag för eventuell tidigare erlagd antidumpningstull, beräknad på grundval av minimiimportpriset.
KN-nummer och beredning av jordgubbarna
Minimiimportpris EUR/ton produktvikt netto
Fast tull EUR/ton produktvikt netto, som skall tillämpas på Dandong Junao Foodstuff
(Taric-tilläggsnummer A780)
Fast tull EUR/ton produktvikt netto, som skall tillämpas på övriga företag
(Taric-tilläggsnummer A999)
Jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel) med ett sockerinnehåll av mer än 13 % viktprocent (KN-nummer 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med tillsats av socker eller annat sötningsmedel) med ett sockerinnehåll av mindre än 13 % viktprocent (KN-nummer 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel) (KN-nummer 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. I de fall där varorna har skadats innan de övergår till fri omsättning och det pris som faktiskt betalats eller skall betalas därför fördelas vid fastställandet av tullvärdet, i enlighet med artikel 145 i kommissionens förordning (EEG) nr 2454/93 (7), skall antidumpningstullbeloppet, beräknat på grundval av punkterna 3 och 4, minskas med en procentsats som motsvarar fördelningen av det pris som faktiskt betalats eller skall betalas.
6. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 2
De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt förordning (EG) nr 1551/2006 på import av jordgubbar (även ångkokta eller kokta i vatten, frysta, med eller utan tillsats av socker eller annat sötningsmedel) med ursprung i Kina skall frisläppas.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 16 april 2007.