РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1292/2007 НА СЪВЕТА
от 30 октомври 2007 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, след провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, и за прекратяване на частичното междинно преразглеждане на такъв внос съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултиране с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 1676/2001 (2), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1424/2006 на Съвета (3), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. Мерките предмет на настоящото преразглеждане представляват антидъмпингово мито ad valorem с размер между 0 % и 18 %, наложено върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито от 17,3 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 1676/2001 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „първоначално разследване“.
(2)
Приложното поле на мерките, наложени върху внос от Индия в първоначалното разследване бе разширено с Регламент (ЕО) № 1975/2004 на Съвета (4) и за внос на ПЕТ фолио, изпращано от Бразилия и Израел, независимо дали е декларирано с произход от Бразилия или от Израел.
(3)
С Решение 2001/645/ЕО (5) Комисията прие гаранции, предложени от пет индийски производители във връзка с първоначалното разследване. Гаранциите бяха отменени с Решение 2006/173/ЕО (6).
(4)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 367/2006, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1288/2006 на Съвета (7), наложи окончателно изравнително мито върху вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия. Мерките бяха под формата на мита ad valorem, с размер между 7 % и 19,1 %, наложени върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито 19,1 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 367/2006 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „предходното разследване срещу субсидии“.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 23 май 2006 г. и на 3 юли 2006 г. съответно бяха внесени искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено до проверка за дъмпинг от Jindal Poly Films Limited („Jindal“), от страна на следните производители от Общността: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH и Nuroll SpA („заявители“). Заявителите представляват значителен дял от продукцията на ПЕТ фолио в Общността.
(6)
Заявителите твърдяха и представиха достатъчно prima facie доказателства, че: а) има вероятност от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата за производството на Общността, и б) обстоятелствата във връзка с дъмпинга, въз основа на които бяха приети мерки спрямо Jindal, са се променили и тези промени имат дълготраен характер.
3. Разследване
(7)
Като установи, след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, обосноваващи започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Комисията оповести на 22 август 2006 г. (8) и на 25 август 2006 г. (9) съответно, чрез известия за започване на процедура, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, започването на тези преразглеждания.
(8)
Обхватът на частичното междинно преразглеждане беше ограничен до проверка за дъмпинг по отношение на Jindal. И за двете преразглеждания периодът на разследване на преразглеждането („ПРП“) беше определен от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценяването на вероятността от продължаване или повторно причиняване на вреда, обхвана периода от 2003 г. до края на ПРП („разглеждан период“).
4. Заинтересовани страни
(9)
Комисията официално уведоми производителите износители, представителите на страната износител, производителите от Общността, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са заинтересовани, за образуването на преразглеждане с оглед изтичане срока на мерките. И за двете преразглеждания на заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известията за започване на процедура.
(10)
На всички заинтересовани страни, които пожелаха това и показаха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, беше разрешено изслушване.
(11)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане срока на мерките, предвид очевидно големия брой производители износители на ПЕТ фолио в Индия, изброени в искането, в известието за започване на процедура се предвижда използването на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може да се вземе решение за необходимостта от изготвянето на представителна извадка и при нужда - за подбор на участниците, всички производители износители бяха поканени да се представят и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информацията за тяхната дейност, свързана с ПЕТ фолио по време на ПРП. Шест производители износители в Индия изразиха своето желание да съдействат. От тези шест производители износители три дружества (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited и Jindal) бяха избрани за представителната извадка и получиха въпросници. Беше счетено, че тези дружества представляват най-големия представителен обем на износа на ПЕТ фолио за Общността, който може да се разследва достатъчно добре в рамките на наличното време съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент.
(12)
Освен това Комисията изпрати въпросници до всички други страни, за които е известно, че са заинтересовани или са се представили в рамките на крайните срокове, определени в известието за започване на процедура. Пълни отговори се получиха от четирима производители от Общността, тримата включени в представителната извадка производители износители, един вносител/ползвател и четирима ползватели.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за установяването на дъмпинг и вреда, както и за установяване дали има вероятност от продължаване или повтарянето на дъмпинга и вредата и дали запазването на мерките би било в интерес на Общността. Проверки на място се извършиха в следните заинтересовани страни:
а)
Производители от Общността
-
Dupont Teijin Films (Люксембург)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Германия)
-
Nuroll SpA (Италия)
-
Toray Plastics Europe (Франция)
б)
Производители износители в Индия
-
Ester Industries Limited, New Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi;
в)
Свързан вносител/ползвател в Общността
-
Rexor SAS (Франция)
г)
Вносител/ползвател
-
Coverne SpA (Италия)
д)
Ползватели
-
Safta SpA (Италия)
-
Metalvuoto SpA (Италия)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е същият както и в първоначалното разследване, т.е. фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, обикновено деклариран под кодове по КН ex39206219 и ex39206290.
2. Подобен продукт
(15)
Както и в първоначалното разследване, беше установено, че ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано на вътрешния пазар в Индия, ПЕТ фолиото, изнасяно за Общността от Индия и ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано от производителите от Общността, имат същите основни физически и химически характеристики и употреба. Следователно те са подобни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ЧАСТИЧНО МЕЖДИННО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ: ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За определянето на нормална стойност първо беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на Jindal е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали той представлява 5 % или повече от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(17)
След това беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнесен в Общността.
(18)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платената среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(19)
За видовете на продукта, чиито вътрешни цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обосновани по размер разходите за продажби, общите и административните разходи („ПОА разходи“) и реализиране на печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(20)
ПОА разходи се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Пределният марж на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалбата на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2. Експортна цена
(21)
Най-голяма част от експортните продажби на разглеждания продукт за Общността през ПРП са били за независими клиенти. Затова експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на реално платената или подлежаща на плащане експортна цена.
(22)
Някои от експортните продажби са били за свързано дружество в Общността. Свързаното дружество не е препродавало стоките пряко, но значително ги е преработвало до такава степен, че формиране на експортна цена на изнасяния продукт на базата на цената за препродажба на преработения продукт съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент беше счетено за неприложимо. Цените, определяни от Jindal за това свързано дружество, бяха сравнени с цените на Jindal за нейните несвързани клиенти в Общността за същите видове на продукта през ПРП. Тъй като се установи, че има съответствие между тези два вида цени за всеки от видовете на продукта, се стигна до заключението, че цените, определяни от Jindal за неговото свързано лице в Общността, са надеждни и могат да се използват за изчисляване на експортната цена.
3. Сравнение
(23)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени, под формата на корекции, разликите, отразяващи се върху сравнимостта на цената, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени корекции за разлики в отстъпки, намаления, в разходи за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, опаковане, кредити и комисиони, в случаите, когато това бе приложимо и подкрепено с проверени доказателства.
(24)
Jindal поиска корекция в нормалната стойност за вносното мито, което не се събира по Схемата на предварителните лицензи (СПЛ) за внос на суровини, използвани в производството на стоки за износ. СПЛ разрешава безмитния внос на суровини, при условие че държавата изнася съответстващо количество и стойност готова продукция, определени в съответствие с официално установени стандартни норми за съотношение вложена суровина продукт. Внос по СПЛ може да се използва за производство на стоки за износ или за допълване на местни суровини, използвани за производството на такива стоки. Дружеството твърдеше, че износът на разглеждания продукт за ЕО е използван за изпълнение на изискванията по СПЛ по отношение на внасяните суровини. Във връзка с това искане не се стигна до заключение дали корекцията е оправдана или не, като се отчете, че тъй като за дружеството така или иначе не е установено да осъществява дъмпинг по време на ПРП, това не би се отразило на окончателния резултат от разследването за преразглеждане.
4. Дъмпингов марж
(25)
Дъмпинговият марж беше установен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент.
(26)
Сравнението показа отрицателен дъмпингов марж.
5. Дълготраен характер на променените обстоятелства
(27)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент също така беше проучено дали установените в течение на настоящото разследване заключения биха могли основателно да се разглеждат като дълготрайни.
(28)
В тази връзка се припомня, че беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг, в две последователи разследвания, приключили с Регламент (ЕО) № 1676/2001 на Съвета и Регламент (ЕО) № 390/2005 (10) на Съвета. Тези заключения за отсъствие на дъмпинг се потвърдиха с настоящото разследване и няма елементи, сочещи, че отсъствието на дъмпинг няма да има дълготраен характер.
(29)
Затова се смята, че настоящите мерки по отношение на Jindal постигат желаните резултати и трябва да останат непроменени.
Г. ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ С ОГЛЕД ИЗТИЧАНЕ НА СРОКА НА МЕРКИТЕ
Г.1. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
1. Предварителни бележки
(30)
Според Евростат обемът на разглеждания продукт, внасян в Общността от Индия, възлиза на 23 472 тона през ПРП. От това количество 97 % през ПРП се падат на тримата включени в представителната извадка производители износители, като само на Jindal се падат около 90 % от общия обем на износа от Индия за ЕО през ПРП.
(31)
По време на периода на разследване (ПР) на първоначалното разследване (1 април 1999 г. до 31 март 2000 г.) обемът на вноса от Индия е бил 50 590 тона. По време на ПР на предходното разследване срещу субсидии (1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.) обемът на вноса от Индия е бил 12 679 тона.
2. Дъмпинг на внос по време на ПРП
2.1. Предварителна бележка
(32)
Както беше посочено в съображение 11 по-горе, за представителната извадка бяха подбрани трима производители износители. За Jindal се отнасят заключенията, представени в съображения 16-26.
2.2. Нормална стойност
(33)
За определянето на нормална стойност за Garware и Ester първо беше проверено дали обемът на отчетените вътрешни продажби на всеки производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представлява 5 % или повече от отчетения обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(34)
След това беше установено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността.
(35)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платена среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
За видовете на продукта, при които вътрешните цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обоснован размер продажбени, общи и административни разходи („ПОА разходи“) и печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(37)
ПОА разходите се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Маржът на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалба на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2.3. Експортна цена
(38)
По отношение на определянето на износни цени следва да се припомни, че настоящото разследване цели да установи дали, ако защитните мерки се отменят, дъмпингът ще продължи или ще възникне отново. В тази връзка определянето на експортните цени, използвани в изчисляването за дъмпинг, не може да се ограничи до проучване на миналите действия на износителите, а е необходимо да се проучи и вероятното бъдещо развитие на експортните цени. С други думи, необходимо е да се определи дали миналите експортни цени са надежден показател за вероятните бъдещи експортни цени.
(39)
Предвид наличието на ценови гаранции по време на част от ПРП, беше проверено конкретно дали съществуването на тези гаранции е повлияло на предишните експортни цени, така че те да станат ненадеждни за определяне на бъдещо поведение във връзка с износа. Освен това се отбелязва, че ценовите гаранции на Garware и Ester са оттеглени на 9 март 2006 г., а ПРП обхваща периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Както за Garware, така и за Ester беше установено, че експортните сделки, осъществени по време на ПРП, когато ценовата гаранция е била в сила, са извършени на цени, достатъчно близки до минималната импортна цена (МИЦ), за да има съмнение дали тези цени могат да се разглеждат като дълготрайни и определени независимо от МИЦ. Подобен аргумент вече е описан в съображение 28 от Регламент (ЕО) № 366/2006 на Съвета (11).
(40)
По отношение на Garware, сделките, осъществени по време на ПРП след оттеглянето на гаранциите, представляват около 20 % от общия обем на износа и са осъществявани трайно след оттеглянето на гаранцията. С оглед на обемите на износа след изтичането на гаранцията на 8 март 2006 г., се приема, че цените за тези сделки създават добра представа за това каква би била ценовата политика на Garware при отсъствието на гаранциите. Съответно цените, формирани за тези сделки, бяха използвани при изчисляването на експортната цена за всички количества, изнасяни от Garware през целия ПРП.
(41)
По отношение на Ester сделките, осъществени в периода след оттеглянето на гаранциите, представляват само 5 % от общия обем и са били ограничени в много кратък период веднага след оттеглянето на гаранцията. Затова цените на тези сделки не могат да се разглеждат като представителни за експортните цени, които дружеството би поддържало при отсъствието на гаранцията. Както вече беше отбелязано в съображение 39 по-горе, експортните цени за Общността, поддържани от Ester преди оттеглянето на гаранцията, са били много близки до МИЦ. Нещо повече, беше установено също така, че експортните цени на Ester за други трети страни, разглеждани както на база среднопретеглена цена, така и по отделни видове, са значително под цените за Общността, поради което става вероятно при отсъствие на гаранции тези цени за Общността да бъдат изравнени с цените, предлагани за същите видове за други трети страни. Затова се стигна до заключението, че експортните цени на Ester за Общността, когато гаранцията е била в сила, не могат да се използват за определяне на надеждни експортни цени по смисъла на член 2, параграф 8 от основния регламент, в контекста на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките. Като се има предвид, че Ester продава разглеждания продукт в значителни количества по време на ПРП на световния пазар, беше решено експортната цена да се определи въз основа на реално платени или подлежащи на плащане цени за всички трети страни за видовете, продавани в Общността по време на частта от ПРП, когато гаранцията е била в сила. За времето от ПРП след оттеглянето на гаранцията експортната цена беше определена въз основа на цените за Общността, реално платени или подлежащи на плащане.
2.4. Сравнение
(42)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение, беше допуснато съответно намаление под формата на корекции за отчитане на разликите, засягащи сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени и корекции за разлики в разходите за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, комисиони, опаковане и кредити, според случая, и бяха подкрепени с проверени доказателства.
(43)
Производителите износители предявиха искане за корекция в експортната цена по отношение на ограничен брой видове износ съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, въз основа на размера на ползите, получени при износа по Схемата за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжа“ („DEPB“) след износа. Получените по тази схема кредити за износ на разглеждания продукт биха могли да се използват за компенсиране на митата, дължими за внос на всякакви стоки или да се продават свободно на други дружества. Освен това няма ограничение, съгласно което внасяните стоки следва да се използват само за производството на изнасяния продукт. Производителите не доказаха, че ползите по схемата DEPB след износа са се отразили на сравнимостта на цената и, по-специално, че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по схемата DEPB. Затова искането беше отхвърлено.
2.5. Дъмпингов марж
(44)
Дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент. Когато експортните цени се основаваха на цени за трети страни, бяха изчислени подходящи CIF стойности чрез увеличаване на цената франко завод за трети страни със среднопретеглената разлика, по видове продукти, между нивата за Общността за цена франко завод и цена CIF.
(45)
Сравнението показа дъмпингов марж в обхват от 15 до 25 %. Припомня се, че при Jindal беше установен отрицателен дъмпингов марж (вж. съображение 26 по-горе).
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Неизползван капацитет
(46)
През ПРП свободният капацитет на всички известни индийски износители беше оценен на 32 000 тона. Въпреки това следва да се отбележи, че от това общо количество 25 000 тона са на индийски износители с 0 % антидъмпингово мито. Вероятно е евентуалното отменяне на антидъмпинговите мерки да има слабо въздействие върху експортната политика на тези дружества. Следователно само около 7 000 тона са на индийски производители с антидъмпингово мито различно от 0 %. Този свободен капацитет, който по време на ПРП представляваше приблизително 30 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия в Общността и 3 % от потреблението в Общността, би могъл да бъде насочен към Общността, ако мерките бъдат отменени.
3.2. Стимули за пренасочване на обеми на продажбите към Общността
(47)
На базата на сравнение на различни видове бе установено, че експортните цени за трети страни на включени в представителната извадка индийски износители с дъмпингов марж различен от 0 % през ПРП, са с 20 до 30 % по-ниски от експортните цени за Общността на същите производители износители. Продажбите на тези двама износители за трети страни са били в значителни количества, възлизащи на 80-90 % от общия размер на техните експортни продажби. Затова беше счетено, че равнището на експортните цени за други трети страни може да се разглежда като показател за вероятното ценово равнище при експортни продажби за Общността, ако мерките бъдат отменени.
(48)
Някои от най-големите пазари на ПЕТ фолио по света са защитени с високи тарифи. По-конкретно, вносът на ПЕТ фолио от Индия за САЩ подлежи на антидъмпингови мита, вариращи между 2,32 % и 24,11 % и изравнителни мита, вариращи между 9 % и 25,27 % в зависимост от съответния индийски износител.
3.3. Заключение
(49)
Следователно се стига до заключението, че, предвид относителните ценови равнища, свободния капацитет и отбелязаните по-горе стимули, съществува вероятност: i) от продължаване на дъмпинга, ii) от увеличаване на количествата, изнасяни за Общността, ако действащите антидъмпингови мерки се отменят.
Г.2. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(50)
Четирима производители от Общността (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA и Toray Plastics Europe) напълно съдействаха на разследването. През ПРП те съставляваха около 95 % от продукцията на Общността. Така те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(51)
Отбелязва се, че положението по отношение на продукцията на Общността на ПЕТ фолио се е променило от времето на първоначалното разследване. В действителност Kodak Industrie (Франция) вече не произвежда ПЕТ фолио в Общността, а компанията 3M е прехвърлила своята дейност на I.T.P. SpA, (Италия), която преобразува своите инсталации за нови и различни производства. Необходимо е също така да се отбележи, че след като от 1 май 2004 г. Чешката република е член на Европейския съюз, дружеството Fatra a.s. (установено в Чешката република) съставлява част от продукцията на Общността.
Г.3. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(52)
Общото потребление на Общността беше установено въз основа на статистическите данни на Евростат за вноса, продажбите за Общността от производството на Общността и продажбите на други производители от Общността.
Таблица 1
Потребление в Общността
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
253 890
250 231
251 612
257 177
Индекс (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
В сравнение с 2003 г. потреблението през ПРП е нараснало с 1 % (повече от 3 000 тона).
2. Внос от Индия, Бразилия и Израел: обем, пазарен дял и цени на вноса
(54)
Обемът на вноса в Общността от Индия е нараснал с 86 % между 2003 г. и ПРП, а пазарният дял се е увеличил от 5 % на 9 %, докато цените са намалели с 12 %. Информацията се основава на статическите данни на Евростат.
Таблица 2
Внос от Индия
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
12 597
15 972
23 912
23 472
Индекс (2003 = 100)
100
127
190
186
Пазарен дял
5 %
6 %
10 %
9 %
Цени EUR/тон
2 005
1 890
1 866
1 755
Индекс (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Вносът от Бразилия и Израел, за който се установи, че заобикаля мерките, както беше посочено в съображение 2 по-горе, е намалял рязко след въвеждането на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса от Индия и върху този внос. Цените на ПЕТ фолио с произход от тези страни са се увеличили с 219 %, след като бяха наложени действия срещу заобикалянето на мерките.
Таблица 3
Внос от Бразилия и Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
6 855
5 527
271
419
Индекс (2003 = 100)
100
91
5
6
Пазарен дял
2 %
2 %
0 %
0 %
Цени EUR/тон (данни от Евростат)
1 581
1 741
4 170
3 461
Индекс (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Все пак трябва да се има предвид фактът, че при настоящото разследване беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг и че за други дружества (особено Flex Industries Limited и Polyplex Corporation Limited) в предишни разследвания не е установено да осъществяват дъмпинг. Съответно при настоящото разследване ще се разглежда само вносът от Индия и вносът, при който е било установено заобикаляне на мерките. Дъмпинговият внос от Индия и вносът, който подлежи на мита срещу заобикаляне на мерките, е намалял със 70 % между 2003 г. и ПРП - вж. таблица 4 по-долу. Рязкото намаляване на този внос до голяма степен се дължи на предприемането на действия срещу заобикалянето на мерките върху вноса от Бразилия и Израел.
Таблица 4
Внос от Индия + Бразилия + Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
10 383
8 881
3 618
2 766
Индекс (2003 = 100)
100
86
35
27
Пазарен дял
4 %
4 %
1 %
1 %
Цени EUR/тон
1 855
1 852
1 891
1 785
Източник Евростат и данни на компаниите
3. Внос от други трети страни
(57)
Вносът от други трети страни е нараснал с 24 % по време на разглеждания период (от 62 000 тона през 2003 г. на около 77 000 през ПРП), а пазарният дял в Общността, съответстващ на този внос, е нараснал с 5 процентни пункта (от 25 % на 30 %). Основно внос е правен от Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ. Средната цена на тон е намаляла с 11 % между 2003 г. и ПРП. Цифрите се основават на данни на Евростат.
Таблица 5
Държава
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Южна Корея
Обем на вноса
(тонове)
25 895
23 983
22 225
23 878
Индекс (2003 = 100)
100
93
86
92
Пазарен дял
10 %
10 %
9 %
9 %
Цени EUR/тон
2 137
2 146
2 239
2 098
САЩ
Обем на вноса
14 611
18 636
20 544
13 432
Индекс (2003 = 100)
100
128
141
92
Пазарен дял
6 %
7 %
8 %
5 %
Цени EUR/тон
7 575
6 067
4 974
6 690
Тайланд
Обем на вноса
2 858
6 511
8 647
8 647
Индекс (2003 = 100)
100
228
303
303
Пазарен дял
1 %
3 %
3 %
3 %
Цени EUR/тон
1 742
1 764
1 811
1 758
ОАЕ
Обем на вноса
(тона)
1
26
2 478
5 898
Индекс (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Пазарен дял
0 %
1 %
2 %
Цени EUR/тон
2 872
1 854
1 790
Общо Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ
Обем на вноса
(тонове)
43 366
49 157
53 894
51 855
Индекс (2003 = 100)
100
80
100
110
Пазарен дял
17 %
20 %
21 %
20 %
Общо държави, различни от Индия, Бразилия и Израел.
Обем на вноса
(тонове)
62 300
65 683
74 191
77 054
Индекс (2003 = 100)
100
105
119
124
Пазарен дял
25 %
26 %
30 %
30 %
Цена
Среднопретеглена цена EUR/тон
3 848
3 756
3 431
3 428
Индекс
100
98
90
89
4. Икономическо състояние на производството на Общността
(58)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Общността.
4.1. Продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(59)
През разглеждания период капацитетът е останал стабилен (около 190 000 тона), а продукцията и оползотворяването на капацитета са намалели с 4 %.
Таблица 6
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Продукция в тонове
176 682
175 465
165 348
168 875
Индекс (2003 = 100)
100
99
94
96
Капацитет в тонове
190 694
185 863
186 721
189 832
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
100
Оползотворен капацитет
93 %
94 %
89 %
89 %
Индекс (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Запаси
(60)
Запасите от разглеждания продукт са намалели между 2003 и 2004 г. от 23 929 тона на 22 241 тона, слабо са се повишили през 2005 г. и са намалели до 21 272 тона през ПРП. Намаляването се дължи главно на спад в производството.
Таблица 7
Запаси
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Тонове
23 929
22 241
23 209
21 272
Индекс (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Обем на продажбите за несвързани клиенти в Общността и пазарен дял
(61)
Обемите, продадени от производството на Общността на несвързани клиенти на пазара на Общността, са намалели с 5 % между 2003 г. и 2005 г. от 142 755 тона на 135 956 тона, увеличили са се слабо между 2005 г. и ПРП, но са достигнали само 98 % от нивото на продажбите от 2003 г. Продажбите на свързани дружества са били незначителни (движили са се между 200 и 300 тона за всяка година от разглеждания период). Освен това пазарният дял на производството на Общността е намалял с 2 процентни пункта между 2003 г. и ПРП.
Таблица 8
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем на продажбите Тонове
142 755
144 282
135 956
139 212
Индекс (2003 = 100)
100
101
95
98
Пазарен дял в общото потребление
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Продажни цени и разходи
(62)
Единичните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период (от 2 891 EUR/тон през 2003 г. на 2 819 EUR/тон през ПРП), намалял е и средният разход на тон - от 3 216 EUR/тон през 2003 г. на 3 137 EUR/тон през ПРП. Това намаляване на разходите е осъществено въпреки значителното повишаване на средната цена на повечето суровини (поради покачването на цените на нефта). Тези цифри показват, че за да избегне загуба на голям пазарен дял, производството на Общността не е могло да покрие изцяло производствените си разходи със своите продажни цени.
Таблица 9
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Среднопретеглена цена
(EUR/тон)
2 891
2 865
2 929
2 819
Индекс
100
99
101
98
Среднопретеглен разход
(EUR/тон)
3 216
3 112
3 152
3 137
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Растеж
(63)
Производството на Общността е загубило пазарен дял на пазар, отбелязващ слаб растеж през разглеждания период.
4.6. Заетост, производителност и работни заплати
(64)
Равнището на заетостта в производството на Общността е спаднало с 13 % между 2003 г. и ПРП. Въпреки че средната работна заплата на служител е нараснала с 5 %, са осъществени мерки за рационализация и производителността на служител е нараснала с 9 %. Така разходите за труд на тон продукция са намалели с 4 %.
Таблица 10
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Заетост
2 263
2 112
2 027
1 978
Индекс (2003 = 100)
100
93
90
87
Производителност тон/служител
78
83
82
85
Индекс (2003 = 100)
100
106
104
109
Заплати в 000 EUR
138 876
132 916
129 098
127 375
Индекс (2003 = 100)
100
96
93
92
Средна заплата на служител
61 362
62 922
63 669
64 407
Индекс (2003 = 100)
100
103
104
105
Заплати на произведен тон
786
758
781
754
Индекс (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Доходност и възвръщаемост на инвестициите
(65)
Доходността от продажбите представлява печалбата, реализирана от продажби на разглеждания продукт в Общността. Възвръщаемостта от инвестиции е изчислена на основата на възвръщаемостта от общи активи.
(66)
Доходността и възвръщаемостта на инвестициите за продажби на разглеждания продукт за несвързани клиенти в Общността, въпреки слабото подобрение през 2004 г. и 2005 г., са останали отрицателни през целия разглеждан период. През ПРП както доходността, така и възвръщаемостта на инвестициите са особено ниски (доходност - 11 % и възвръщаемост на инвестициите - 3,1 %), като отново спадат след 2005 г.
Таблица 11
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Доходност
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Възвръщаемост на инвестициите
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Паричен поток
(67)
Тенденцията при паричния поток се е влошила, особено през ПРП.
Таблица 12
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Паричен поток в 000 EUR
35 305
34 690
21 980
15 128
Индекс (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Инвестиции и способност за набиране на капитал
Таблица 13
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Инвестиции в 000 EUR
21 745
18 131
16 772
17 724
Индекс (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Между 2003 г. и ПРП инвестициите за производство на ПЕТ фолио са намалели с 18 %. През ПРП стойността на инвестициите е нараснала с 6 % в сравнение с положението от 2005 г., но в сравнение с 2003 г. те са останали на по-ниско ниво. По време на разследването се установи, че инвестиции са правени предимно за подобряване на качеството на продукта и за поддържане на производствения капацитет.
(69)
Ниското ниво на инвестициите до голяма степен се обяснява с факта, че дружествата майки от производството на Общността изглежда не са били заинтересовани да инвестират или предоставят гаранции за инвестиции в непечеливши дейности като производството на ПЕТ фолио в Европа.
4.10. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от последиците от предходен дъмпинг
(70)
Анализът по отношение на размера на дъмпинга отчита факта, че са налице действащи мерки за премахване на причиняващия вреди дъмпинг. Както беше посочено по-горе, наличната информация показва, че един от производителите износители, включени в представителната извадка, продължава да продава на Общността на дъмпингови цени. Въпреки че установеният дъмпингов марж е значителен, неговото въздействие върху състоянието на производството на Общността през ПРП не е било съществено, като се има предвид, че пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия и вноса, за който е установено, че заобикаля мерките, представляват 1 % от общото потребление на Общността. Jindal определено е допринесъл за влошаване на състоянието на производството на Общността. Въпреки това трябва да се има предвид и това, че дори ако вносът от Jindal се изключи от анализа, производството на Общността не би било в състояние да се възстанови от предходен дъмпинг след налагането на антидъмпингови мерки през 2001 г. поради заобикаляне на мерките (срещу което бяха приети мерки едва в края на 2004 г.) и неподходящите гаранции, които бяха отменени едва миналата година. Не бива да се забравя, че преди налагането на мита срещу избягване на мерките и отменянето на гаранциите, нивото на вноса от индийски дружества, при които е установен дъмпинг, е било три пъти по-високо, отколкото през ПРП.
5. Заключение относно състоянието на пазара на Общността
(71)
Обемът на потреблението на ПЕТ фолио на пазара на Общността е нараснал с 1 %, докато обемът на продажбите на производството на Общността е спаднал с 2 %.
(72)
Икономическото състояние на производството на Общността се е влошило по отношение на повечето фактори за определяне на вредата: продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета (- 4 %), обем на продажбите (- 2 %) и стойност (- 5 %), пазарен дял (- 2 процентни пункта), паричен поток и доходност, инвестиционна активност и възвръщаемост на инвестициите.
(73)
Усилията за преструктуриране, осъществени от производството на Общността по отношение на заетостта, намаляването на разходите и увеличаването на производителността на служителите, не са могли да неутрализират въздействието от повишаването на цените на суровините през разглеждания период. Производствените разходи са били по-високи от продажната цена. Това съвпада с ниското ценово равнище на дъмпинговия внос от Индия и други държави, за които е установено, че заобикалят мерките. Все пак се отбелязва, че ценовият натиск върху производството на Общността отчасти е бил причинен от вноса на Jindal, за който беше установено, че не е дъмпингов през ПРП и е съставлявал около 90 % от общия внос на ПЕТ фолио от Индия.
(74)
Като се има предвид посоченото, положението на производството на Общността все още е нестабилно и всяко увеличаване на дъмпинговия внос по всяка вероятност ще влоши това състояние.
Г.4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
(75)
Както беше отбелязано по-горе, състоянието на производството на Общността все още е нестабилно. Ще има значително увеличаване на дъмпинговия внос, ако антидъмпинговите мерки се премахнат. Както беше посочено по-горе в съображение 46, индийските износители, които подлежат на антидъмпингово мито, имат потенциала да увеличат обема на своя износ в значителна степен и както беше посочено в съображение 48, някои от най-големите експортни пазари на ПЕТ фолио в света са защитени с високи тарифи, особено пазарът на ПЕТ фолио в САЩ.
(76)
При отсъствието на антидъмпингови мита индийският дъмпингов внос би могъл да упражнява сериозен ценови натиск върху пазара на Общността. Следователно налице са ясни признаци, че има вероятност от повторно причиняване на вреда.
(77)
Като се има предвид посоченото, ако производството на Общността бъде изложено на увеличени обеми на внос от Индия на дъмпингови цени, това би причинило допълнително влошаване на неговото финансово състояние. Следователно на тази основа се стига до заключението, че отменянето на мерките спрямо Индия по всяка вероятност би довело до повторно причиняване на вреда за производството на Общността.
Г.5. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(78)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше преценено дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би било срещу интереса на Общността като цяло.
(79)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали определянето на интереса на Общността се основава на оценката на всички различни интереси, които са засегнати, т.е. тези на производството на Общността, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
(80)
Следва да бъде припомнено, че при първоначалното разследване беше счетено, че приемането на мерки не противоречи на интересите на Общността. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и следователно анализ на ситуация, в която вече са налице антидъмпингови мерки, позволява оценяването на всякакво нередно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни от настоящите антидъмпингови мерки.
(81)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключенията за вероятност от повторението на причиняващия вреди дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.
(82)
За да се оцени вероятното въздействие от налагане или липса на налагане на мерки, беше поискана информация от всички заинтересовани страни, за които или беше известно, че са заинтересовани, или се бяха представили. На тази основа Комисията разпрати въпросници до производството на Общността, 9 несвързани вносители и 23 ползватели. Освен това Комисията се свърза и с всички други известни производители от Общността, които не бяха предоставили исканата информация в полза на разследването, за да получи основна информация за тяхната продукция и продажби.
1. Въздействие върху производството на Общността
(83)
Припомня се, че производството на Общността все още е в уязвимо състояние, както беше посочено в съображения 58-74.
(84)
Продължаването на мерките се очаква да облекчи изкривяването на пазара и потискането на цените. Мерките биха дали възможност на производството на Общността най-малкото да запази своите продажби и да печели от икономиите от мащаба.
(85)
В противен случай, ако се прекратят антидъмпинговите мерки, е вероятно отрицателната тенденция във финансовото състояние на производството на Общността да продължи и дори да се влоши. Производството на Общността ясно се характеризира със спад в приходите поради понижени цени и намаляващ пазарен дял.
(86)
Съответно продължаването на антидъмпинговите мерки би било в интерес на производството на Общността.
2. Въздействие върху вносители и ползватели
(87)
Само един вносител/ползвател и четири ползватели сътрудничиха на разследването и предоставиха пълни отговори. Те представляват 16,3 % от общото потребление на Общността на ПЕТ фолио и са посочили, че продължаването на антидъмпинговите мита не би имало значително въздействие върху техните дружества.
3. Заключение относно интереса на Общността
(88)
Като се вземат предвид всички посочени фактори, се стига до заключението, че налагането на мерки не би имало значително отрицателно въздействие, ако изобщо има такова, върху състоянието на ползвателите и вносителите на разглеждания продукт.
(89)
На тази основа се прави заключение, че не са налице убедителни доводи да не се продължат антидъмпинговите мерки заради интереса на Общността.
Д. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(90)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча продължаването на съществуващите мерки. На страните също така беше даден срок да представят становища във връзка с настоящото оповестяване.
(91)
Въз основа на изложените факти и съображения се заключава, че в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент частичното междинно преразглеждане, проведено само за Jindal, следва да бъде прекратено и антидъмпинговото мито от 0 %, наложено в първоначалното разследване върху вноса на ПЕТ фолио, произвеждано и изнасяно за Европейската общност от Jindal, да бъде запазено.
(92)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане на срока на мерките, предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент и въз основа на горните заключения, антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия, следва да бъдат продължени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия, обикновено деклариран с кодове по КН ex39206219 и ex39206290, доколкото тези мерки засягат индийския производител износител Jindal Poly Films Limited, се прекратява.
Член 2
1. С настоящото се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ), попадащо под кодове по КН ex39206219 (ТАРИК кодове 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 и 3920621994) и ex39206290 (кодове по ТАРИК 3920629033 и 3920629094), с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложимо към нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Индия
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Индия
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Индия
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Индия
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Индия
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Индия
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Индия
3,5
A753
Всички останали дружества
17,3
A999
3. Когато някоя страна представя достатъчно доказателства на Комисията
-
че не е изнасяла стоките, описани в параграф 1 в периода от 1 април 1999 г. до 31 март 2000 г. и от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г.,
-
че не е свързана с никой от износителите или производителите, които подлежат на мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 366/2006, и
-
че е изнасяла разглежданите стоки след периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. или че е приела неотменимо договорно задължение за износ на значително количество за Общността,
тогава Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение, внесено от Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени параграф 2 чрез добавяне на тази страна в списъка на дружествата, които подлежат на антидъмпингови мерки, както е посочено в таблицата в параграф 2, като окончателното мито е среднопретеглената митническа ставка от 3,5 %.
4. С настоящото окончателното остатъчно антидъмпингово мито, приложимо за внос от Индия, посочено в параграф 2, се въвежда и за внос на същото фолио от полиетилен терефталат, изпращано от Бразилия и от Израел (независимо дали е декларирано като произхождащо от Бразилия или от Израел) (кодове по ТАРИК 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) с изключение на продуктите, произвеждани от:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Бразилия (Допълнителен код по ТАРИК A569);
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A570);
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A691).
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митническите задължения, освен ако не е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 30 октомври 2007 година.
RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1292/2007
av den 30 oktober 2007
om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av polyetentereftalat (PET-film) med ursprung i Indien, efter en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i rådets förordning (EG) nr 384/96 och om avslutande av en partiell interimsöversyn av sådan import enligt artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96
EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad ”grundförordningen”), särskilt artikel 11.2 och 11.3,
med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. FÖRFARANDE
1. Gällande åtgärder
(1)
Genom rådets förordning (EG) nr 1676/2001 (2), senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1424/2006 (3) infördes en slutgiltig antidumpningstull på import av PET-film med ursprung i bland annat Indien. De antidumpningsåtgärder som är föremål för översyn bestod av en värdetull på mellan 0 % och 18 % på import från individuellt namngivna exportföretag och en övrig tull på 17,3 % på import från alla andra företag. Den undersökning som ledde fram till förordning (EG) nr 1676/2001 i senare ändrad lydelse kommer nedan att kallas ”den ursprungliga undersökningen”.
(2)
De åtgärder som infördes mot import från Indien efter den ursprungliga undersökningen breddades därefter genom rådets förordning (EG) nr 1975/2004 (4) till att även omfatta import av PET-film från Brasilien och Israel, oberoende av om den deklarerats såsom ursprungligen från något av de länderna eller inte.
(3)
Genom beslut 2001/645/EG (5) godkände kommissionen åtaganden från fem indiska tillverkare som ingick i den ursprungliga undersökningen. Åtagandena upphävdes genom beslut 2006/173/EG (6).
(4)
Genom förordning (EG) nr 367/2006, senast ändrad genom rådets förordning (EG) nr 1124/2007 (7), införde rådet en slutgiltig utjämningstull på import av polyetentereftalat (PET-film) med ursprung i Indien. Åtgärderna infördes i form av värdetull på mellan 7 % och 19,1 % på import från individuellt namngivna exportföretag och en övrig tull på 19,1 % på import från alla andra företag. Den undersökning som ledde fram till förordning (EG) nr 367/2006 i senare ändrad lydelse kommer nedan att kallas ”den tidigare antisubventionsundersökningen”.
2. Begäran om översyn
(5)
Kommissionen mottog den 23 maj 2006 respektive den 3 juli 2006 en begäran om översyn av dessa åtgärder vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen och en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, begränsad till att omfatta dumpning från Jindal Poly Films Limited (nedan kallat ”Jindal”). De ingavs av följande gemenskapstillverkare: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH och Nuroll SpA (nedan kallade ”de sökande”). De sökande svarar för en betydande del av gemenskapens tillverkning av PET-film.
(6)
Sökandena gjorde gällande och lade fram tillräcklig bevisning till stöd för följande: a) Det är troligt att dumpningen och skadan för gemenskapsindustrin kommer att fortsätta eller återkomma. b) De omständigheter när det gäller dumpningen som föranledde införandet av åtgärderna mot Jindal har förändrats och förändringarna är bestående.
3. Undersökning
(7)
Efter att ha hört den rådgivande kommittén kunde kommissionen fastställa att tillräcklig bevisning fanns för att motivera en översyn vid giltighetstidens utgång enligt artikel 11.2 i grundförordningen och en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen och meddelade därmed den 22 augusti 2006 (8) respektive den 25 augusti 2006 (9) via tillkännagivanden om inledande i Europeiska unionens officiella tidning att översynerna hade inletts.
(8)
Den partiella interimsöversynen omfattade endast en undersökning av dumpning från Jindal. För båda översynerna fastställdes perioden för undersökningen (nedan kallad ”översynsperioden”) till den 1 juli 2005-30 juni 2006. Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av sannolikheten för fortsatt eller återkommande skada omfattade perioden från 2003 fram till översynsperiodens slut (nedan kallad ”skadeundersökningsperioden”).
4. Berörda parter
(9)
Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkarna, företrädarna för exportländerna, gemenskapstillverkarna, importörerna och de användare som den visste var berörda om att en översyn vid giltighetstidens utgång hade inletts. Berörda parter när det gäller bägge översynerna gavs möjlighet att inom den tid som angavs i tillkännagivandena om inledandet skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda.
(10)
Alla berörda parter som begärde att bli hörda, och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem, gavs tillfälle att bli hörda.
(11)
När det gäller översynen vid giltighetstidens utgång, och med anledning av det uppenbart stora antal exporterande tillverkare av PET-film i Indien som namngavs i begäran, angavs i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande i enlighet med artikel 17 i grundförordningen skulle kunna tillämpas. För att besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare att ge sig till känna och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet beträffande PET-film under översynsperioden, i enlighet med tillkännagivandet om inledande. Sex exporterande tillverkare i Indien anmälde att de ville samarbeta. Av dessa sex företag valdes tre (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited och Jindal) att ingå i stickprovet och tillskickades ett frågeformulär. Dessa företag hade konstaterats utgöra den största representativa volym i fråga om export till gemenskapen av PET-film som rimligen kunde undersökas inom den tillgängliga tidsramen, i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen.
(12)
Dessutom sände kommissionen frågeformulär till alla andra parter som såvitt känt var berörda eller som givit sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Fullständiga svarsformulär mottogs från fyra gemenskapstillverkare, de tre exporterande tillverkarna som ingick i stickprovet, en importör/användare och fyra användare.
(13)
Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för fastställandet av dumpning och skada och för att fastställa sannolikheten för fortsatt eller återkommande dumpning och skada och huruvida ett bibehållande av åtgärderna skulle ligga i gemenskapens intresse. Kontrollbesök genomfördes på plats hos följande berörda parter:
a)
Gemenskapsproducenter
-
DuPont Teijin Films (Luxemburg)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Tyskland)
-
Nuroll SpA (Italien)
-
Toray Plastics Europe (Frankrike)
b)
Exporterande tillverkare i Indien
-
Ester Industries Limited, New Delhi
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi
c)
Närstående importör/användare i gemenskapen
-
Rexor SAS (Frankrike)
d)
Importör/användare
-
Coverne SpA (Italien)
e)
Användare
-
Safta SpA (Italien)
-
Metalvuoto SpA (Italien)
B. BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT
1. Berörd produkt
(14)
Samma produkt berörs som i den ursprungliga undersökningen, nämligen polyetentereftalat (PET-film) med ursprung i Indien, som vanligen klassificeras enligt KN-nummer ex39206219 och ex39206290 (nedan kallad ”den berörda produkten”).
2. Likadan produkt
(15)
Undersökningen visade, i likhet med den ursprungliga undersökningen, att PET-film som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Indien, PET-film som exporteras till gemenskapen från Indien och PET-film som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin har samma grundläggande fysikaliska och tekniska egenskaper och samma användningsområden. Dessa produkter är därför likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.
C. PARTIELL INTERIMSÖVERSYN: DUMPNING
1. Normalvärde
(16)
I syfte att fastställa normalvärdet undersöktes till att börja med om Jindals totala inhemska försäljning av den berörda produkten var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om den motsvarade minst 5 % av den totala försäljningsvolymen till gemenskapen av den berörda produkten.
(17)
Därefter undersöktes om den totala inhemska försäljningen av de enskilda produkttyperna motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av samma produkttyp.
(18)
För de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av samma produkttyp undersöktes det om försäljning vid normal handel hade skett i tillräckliga mängder i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Om volymen av den inhemska försäljningen till priser över produktionskostnaden för en viss produkttyp motsvarade mer än 80 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid all inhemsk försäljning. Om volymen av den inhemska försäljningen till priser över produktionskostnaden för en viss produkttyp motsvarade högst 80 % men minst 10 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid den återstående lönsamma inhemska försäljningen. När mindre än 10 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, ansågs försäljningen inte ha skett vid normal handel, varför normalvärdet konstruerades i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(19)
För de produkttyper för vilka de priser som den exporterande tillverkaren tog ut på den inhemska marknaden inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, på grund av att den berörda produkttypen inte sålts i tillräckliga mängder eller att den inte sålts vid normal handel, konstruerades normalvärdet, i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen, på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.
(20)
Dessa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader grundades på de kostnader som den exporterande tillverkaren haft för den inhemska försäljning av den berörda produkten som befunnits vara representativ. Vinstmarginalen beräknades på grundval av företagets vägda genomsnittliga vinstmarginal för de produkttyper som sålts i tillräckliga mängder och vid normal handel på den inhemska marknaden.
2. Exportpris
(21)
En övervägande merpart av företagets försäljning på export av den berörda produkten till gemenskapen under översynsperioden har skett till oberoende kunder. Exportpriset fastställdes därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.
(22)
Delar av exportförsäljningen har gått till ett närstående företag i gemenskapen. Det närstående företaget sålde inte varorna vidare direkt utan förädlade dem så mycket att det blev opraktiskt att konstruera exportpriset på exportvaran på grundval av priset på den förädlade varan enligt artikel 2.9 i grundförordningen. De priser Jindal tog för varor sålda till det närstående företaget jämfördes med Jindals priser för samma produkttyper sålda till icke-närstående kunder i gemenskapen under översynsperioden. Eftersom det visade sig att dessa två prisuppsättningar överensstämde för varje produkttyp drogs slutsatsen att Jindals säljpriser till det närstående företaget var tillförlitliga och kunde användas för att beräkna exportpriset.
3. Jämförelse
(23)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påverkade prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Således gjordes, där så var tillämpligt och olikheterna kunde styrkas av kontrollerad bevisning, justeringar för olikheter avseende rabatter, avdrag, transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader och provisioner.
(24)
Jindal begärde en justering av normalvärdet för den tull som inom ramen för systemet med förhandslicenser inte tagits ut på import av råmaterial som använts vid tillverkningen av exportvarorna. Inom ramen för systemet med förhandslicenser får ett företag importera råmaterial tullfritt under förutsättning att det exporterar motsvarande mängd och värde av den färdiga produkten, vilket fastställs enligt officiella standardnormer för input/output. Varor som importerats enligt detta system kan användas antingen för tillverkning av exportvaror eller för att komplettera de inhemska insatsvaror som används vid tillverkningen av sådana varor. Företaget hävdade att export av den berörda produkten till gemenskapen utnyttjades för att uppfylla kraven enligt systemet med förhandslicenser när det gäller importerat råmaterial. Ingen slutsats drogs om huruvida yrkandet motiverade en justering, och eftersom företaget i vilket fall som helst inte befanns dumpa sina varor under översynsperioden hade en eventuell justering inte haft någon inverkan på översynens slutresultat.
4. Dumpningsmarginal
(25)
Dumpningsmarginalen fastställdes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.
(26)
Jämförelsen visade på en negativ dumpningsmarginal.
5. De ändrade omständigheternas bestående karaktär
(27)
I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersöktes också huruvida resultaten av undersökningen rimligen kunde sägas vara av bestående karaktär.
(28)
I detta sammanhang erinras om att Jindal tidigare befunnits inte dumpa i två undersökningar som avslutades med rådets förordning (EG) nr 1676/2001 och rådets förordning (EG) nr 390/2005 (10). De resultat som då pekade på ingen dumpning bekräftas i denna undersökning, och det finns inget som tyder på att avsaknaden av dumpning inte skulle vara bestående.
(29)
Därför anses de nu gällande åtgärderna mot Jindal uppnå avsett resultat och de bör således bibehållas.
D. ÖVERSYN VID GILTIGHETSTIDENS UTGÅNG
D.1 SANNOLIKHET FÖR ATT DUMPNINGEN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER
1. Inledande anmärkningar
(30)
Enligt Eurostat uppgick den volym av den berörda produkten som importerades från Indien till gemenskapen till 23 472 ton under översynsperioden. Av denna mängd stod de tre exportföretag som ingick i stickprovet för ca 97 % under översynsperioden, och Jindal ensamt svarade för ca 90 % av total exportvolym från Indien till EU under översynsperioden.
(31)
Under undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen (den 1 april 1999-31 mars 2000) var importvolymen från Indien 50 590 ton. Under undersökningsperioden för den tidigare antisubventionsundersökningen (den 1 oktober 2003-30 september 2004) var importvolymen från Indien 12 679 ton.
2. Dumpning av import under översynsperioden
2.1 Inledande anmärkning
(32)
Såsom anges i skäl 11 ovan ingick tre exportföretag i stickprovet. För Jindal gäller de resultat som redovisats i skälen 16-26.
2.2 Normalvärde
(33)
I syfte att fastställa normalvärdet för Garware och Ester undersöktes till att börja med om den uppgivna inhemska försäljningen från varje exportföretag var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om den motsvarade minst 5 % av den uppgivna försäljningsvolymen till gemenskapen av den berörda produkten.
(34)
Därefter undersöktes om den totala inhemska försäljningen av de enskilda produkttyperna motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av samma produkttyp.
(35)
För de produkttyper för vilka den inhemska försäljningen motsvarade minst 5 % av försäljningsvolymen till gemenskapen av samma produkttyp undersöktes det om, i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen, försäljning vid normal handel hade skett i tillräckliga mängder. Om volymen av den inhemska försäljningen till priser över produktionskostnaden för en viss produkttyp motsvarade mer än 80 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid all inhemsk försäljning. Om volymen av den inhemska försäljningen till priser över produktionskostnaden för en viss produkttyp motsvarade högst 80 % men minst 10 % av försäljningen, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid den återstående lönsamma inhemska försäljningen. När mindre än 10 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, ansågs försäljningen inte ha skett vid normal handel, varför normalvärdet konstruerades i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.
(36)
För de produkttyper för vilka de priser som den exporterande tillverkaren tog ut på den inhemska marknaden inte kunde användas för att fastställa normalvärdet, på grund av att den berörda produkttypen inte sålts i tillräckliga mängder eller inte sålts vid normal handel, konstruerades normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst.
(37)
Dessa försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader grundades på de kostnader som den exporterande tillverkaren haft för den inhemska försäljning av den berörda produkten som befunnits vara representativ. Vinstmarginalen beräknades på grundval av företagets vägda genomsnittliga vinstmarginal för de produkttyper som sålts i tillräckliga mängder och vid normal handel på den inhemska marknaden.
2.3 Exportpris
(38)
När det gäller fastställandet av exportpriserna bör det erinras om att undersökningens syfte är att fastställa huruvida dumpningen skulle fortsätta eller återkomma om skyddsåtgärderna hävdes. Detta innebär att fastställandet av de exportpriser som kommer att användas vid beräkningen av dumpningen inte kan begränsas enbart till en undersökning av exportörernas tidigare beteende utan även måste omfatta den troliga utvecklingen av deras framtida exportpriser. Det måste med andra ord fastställas om de tidigare priserna utgör en tillförlitlig grund för bedömningen av den framtida utvecklingen av exportpriserna.
(39)
Eftersom prisåtaganden tillämpades under en del av översynsperioden undersökte man särskilt om förekomsten av sådana åtaganden hade påverkat de tidigare exportpriserna, vilket i så fall hade betytt att de inte var tillförlitliga som utgångspunkt för att fastställa framtida exportpriser. Det bör vidare observeras att prisåtagandena för Garware och Ester återkallades den 9 mars 2006, medan översynsperioden sträckte sig från den 1 juli 2005-30 juni 2006. Både när det gäller Garware och Ester befanns exporttransaktionerna under den delen av översynsperioden då prisåtagandena tillämpades vara prissatta så nära minimiimportpriset att man måste ifrågasätta om dessa priser verkligen kunde bli bestående och om de hade satts oberoende av minimiimportpriset. Ett liknande resonemang har redan förts i skäl 28 i rådets förordning (EG) nr 366/2006 (11).
(40)
När det gäller Garware svarade transaktionerna under översynsperioden men efter återkallandet av prisåtagande för ca 20 % av den totala exportvolymen, och försäljningen har varit stadig efter återkallandet av prisåtagandet. Exportvolymen efter det att prisåtagandet löpte ut den 8 mars 2006 anses ha blivit prissatt så att priserna ger en meningsfull bild av vad Garwares prispolitik hade varit utan prisåtagandet. Därför användes priserna på dessa transaktioner för att beräkna exportpriset på Garwares samlade export under hela översynsperioden.
(41)
När det gäller Garware svarade transaktionerna under översynsperioden men efter återkallandet av prisåtagande för ca 5 % av den totala exportvolymen, och försäljningen var begränsad till en mycket kort period direkt efter återkallandet av prisåtagandet. Därför kan de priser som tillämpades vid dessa transaktioner inte uppfattas som representativa för de exportpriser företaget skulle ha tillämpat om det inte hade funnits något prisåtagande. Såsom tidigare angivet i skäl 39 ovan låg de exportpriser Ester tillämpade för export till gemenskapen före återkallandet av prisåtagande mycket nära minimiimportpriset. Det konstaterades vidare att exportpriserna för Ester till andra tredjeländer, både jämförda som vägt genomsnitt och produkttyp för produkttyp, väsentligt underskred priserna till gemenskapen, vilket innebär att dessa priser vid export till gemenskapen sannolikt skulle anpassa sig till priserna för samma typer till andra tredjeländer i en situation utan åtaganden. Således drogs slutsatsen att Esters exportpriser till gemenskapen under löpande prisåtagande inte kunde användas för att fastställa tillförlitliga exportpriser i samband med denna översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. Eftersom Ester sålde stora mängder av den berörda produkten på världsmarknaden under översynsperioden, fattades beslutet att fastställa exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas i alla tredjeländer för de typer som såldes till gemenskapen under den del av översynsperioden då prisåtagandet var i kraft. För den del av översynsperioden som inföll efter det att prisåtagandet återkallats fastställdes exportpriset på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas i gemenskapen.
2.4 Jämförelse
(42)
Normalvärdet och exportpriset jämfördes fritt fabrik. I syfte att säkerställa en rättvis jämförelse togs hänsyn i form av justeringar för olikheter som påverkade prisjämförbarheten i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. Således gjordes, där så var tillämpligt och med stöd av verifikationer, justeringar för olikheter avseende transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader och därmed sammanhängande kostnader, provisioner samt förpacknings- och kreditkostnader.
(43)
De exporterande tillverkarna begärde, med avseende på ett begränsat antal exporttillfällen, en justering av exportpriset enligt artikel 2.10 k i grundförordningen för de förmåner de erhållit inom ramen för systemet med tullkredit efter export. Inom ramen för detta system erhåller företag som exporterar den berörda produkten tullkrediter, som får användas för att betala tullar på import av vilka varor som helst eller fritt säljas till andra företag. Det finns inte heller några begränsningar som skulle leda till att de importerade varorna endast får användas vid tillverkning av den exporterade produkten. Tillverkarna kunde inte påvisa att förmånerna enligt systemet med tullkredit efter export påverkade prisernas jämförbarhet och, i synnerhet, att kunderna på grund av förmånerna enligt tullkreditsystemet konsekvent betalade olika priser på den inhemska marknaden. Begäran avvisades därför.
2.5 Dumpningsmarginal
(44)
Dumpningsmarginalen fastställdes i enlighet med artikel 2.11 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. I de fall exportpriserna grundades på priserna till tredjeland beräknades lämpliga cif-värden genom att priset fritt fabrik till tredjeland för varje produkttyp ökades med den vägda genomsnittliga skillnaden mellan priset fritt fabrik och cif-priset till gemenskapen.
(45)
Jämförelsen visade på en dumpningsmarginal på 15-25 %. Här erinras om att en negativ dumpningsmarginal hade påvisats i Jindals fall (se skäl 26 ovan).
3. Utvecklingen av importen om åtgärderna skulle upphöra att gälla
3.1 Outnyttjad kapacitet
(46)
Under översynsperioden uppskattades alla kända indiska exportföretags outnyttjade kapacitet till 32 000 ton. Det bör dock observeras att av denna totala mängd torde 25 000 ton kunna hänföras till indiska exportföretag med en antidumpningstull på 0 %. Ett eventuellt återkallande av antidumpningsåtgärder torde knappast ha någon inverkan på dessa företags exportpolitik. Endast ca 7 000 ton torde således gå att hänföra till indiska exportföretag med annan antidumpningstull än 0 %. Denna outnyttjade kapacitet, vilken under översynsperioden utgjorde ca 30 % av total import till gemenskapen från Indien och ca 3 % av gemenskapens konsumtion, skulle kunna avsättas i gemenskapen om åtgärderna hävdes.
3.2 Incitament att lägga om handeln till gemenskapen
(47)
På grundval av en jämförelse för varje produkttyp befanns de exportpriser till tredjeländer som tillämpades under översynsperioden av indiska exportföretag ur stickprovet med annan dumpningsmarginal än 0 % ligga 20-30 % lägre än exportpriserna till gemenskapen från samma företag. Dessa två exportföretag sålde stora mängder till tredjeländer, den försäljningen utgjorde 80 %-90 % av företagens sammanlagda exportförsäljning. Det ansågs därför att prisnivån för exportförsäljning till andra tredjeländer kan ses som en indikation på den troliga prisnivån för exportförsäljning till gemenskapen om åtgärderna skulle upphöra att gälla.
(48)
Vissa av världens största exportmarknader för PET-film skyddas av höga tullar. Särskilt är importen av PET-film från Indien till Förenta staterna underkastad antidumpningstullar på mellan 2,32 % och 24,11 % och antisubventionstullar på mellan 9 % och 25,27 % beroende på indiskt exportföretag.
3.3 Slutsats
(49)
Här dras således slutsatsen att prisskillnaderna, den outnyttjade kapaciteten och de incitament som påtalats ovan i kombination skapar en sannolikhet för i) fortsatt dumpning, ii) en ökning av de mängder som exporteras till gemenskapen om de nu gällande antidumpningsåtgärderna skulle hävas.
D.2 DEFINITION AV GEMENSKAPSINDUSTRIN
(50)
Fyra gemenskapstillverkare (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA och Toray Plastics Europe) samarbetade fullständigt med undersökningen. De svarade under översynsperioden för ca 95 % av tillverkningen i gemenskapen. Därmed utgör de gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.
(51)
Här måste man framhålla att situationen när det gäller tillverkning i gemenskapen av PET-film har förändrats sedan den ursprungliga undersökningen. Kodak Industrie (Frankrike) tillverkar inte längre PET-film i gemenskapen och 3M har flyttat sin verksamhet till I.T.P. SpA (Italien), som ställer om sin anläggning till ny och annorlunda tillverkning. Det bör också påpekas att sedan Tjeckien blev medlem i EU, dvs. den 1 maj 2004, ingår företaget Fatra a.s. (baserat i Tjeckien) i gemenskapstillverkningen.
D.3 SITUATIONEN PÅ MARKNADEN I EU
1. Förbrukningen på marknaden i EU
(52)
Storleken på den sammanlagda förbrukningen i EU fastställdes på grundval av importstatistik från Eurostat, försäljning inom EU från gemenskapsindustrin och försäljning från andra gemenskapstillverkare.
Tabell 1
Förbrukning i gemenskapen
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Volym (ton)
253 890
250 231
251 612
257 177
Index (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Jämfört med 2003 steg förbrukningen under översynsperioden med 1 % (över 3 000 ton).
2. Import från Indien, Brasilien och Israel: Volym, marknadsandel och importpriser
(54)
Volymen på importen till EU från Indien steg med 86 % mellan 2003 och översynsperioden, och Indiens marknadsandel steg från 5 % till 9 % medan priserna sjönk med 12 %. Uppgifterna grundar sig på statistik från Eurostat.
Tabell 2
Import från Indien
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Volym (ton)
12 597
15 972
23 912
23 472
Index (2003 = 100)
100
127
190
186
Marknadsandel
5 %
6 %
10 %
9 %
Pris (euro/ton)
2 005
1 890
1 866
1 755
Index (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Import från Brasilien och Israel, som hade konstaterats kringgå antidumpningsåtgärderna enligt vad som sägs i skäl 2 ovan, sjönk kraftigt efter det att tillämpningen av de antidumpningsåtgärder som hade införts mot import från Indien breddades till att även omfatta denna import. Priserna på PET-film från dessa länder sjönk med 219 % efter det att åtgärder som motverkade kringgående hade införts.
Tabell 3
Import från Brasilien och Israel
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Volym (ton)
6 855
5 527
271
419
Index (2003 = 100)
100
91
5
6
Marknadsandel
2 %
2 %
0 %
0 %
Pris (euro/ton), enl. Eurostat
1 581
1 741
4 170
3 461
Index (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Det bör dock tas med i beräkningen att Jindal enligt denna undersökning inte befanns dumpa och att andra företag (särskilt Flex Industries Limited och Polyplex Corporation Limited) hade rentvåtts från misstankar om dumpning i tidigare undersökningar. I denna undersökning kommer därför bara dumpad import från Indien och import som konstaterats kringgå antidumpningsåtgärderna att tas med i beräkningen. Dumpad import från Indien och import underkastad åtgärder mot kringgående har sjunkit med 70 % mellan 2003 och översynsperioden (se tabell 4 nedan). Att denna import har minskat så kraftigt beror i stora stycken på att importen från Brasilien och Israel har belagts med åtgärder mot kringgående.
Tabell 4
Import från Indien + Brasilien + Israel
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Volym (ton)
10 383
8 881
3 618
2 766
Index (2003 = 100)
100
86
35
27
Marknadsandel
4 %
4 %
1 %
1 %
Pris (euro/ton)
1 855
1 852
1 891
1 785
Källa: Eurostat och företagsuppgifter.
3. Import från andra tredjeländer
(57)
Import från andra tredje länder steg med 24 % under skadeundersökningsperioden (från ca 62 000 ton 2003 till ca 77 000 ton under översynsperioden), och denna imports marknadsandel i EU steg med 5 procentenheter (från 25 % till 30 %). Importen kom huvudsakligen från Sydkorea, Förenta staterna, Thailand och Förenade arabemiraten. Genomsnittspriset per ton sjönk med 11 % mellan 2003 och översynsperioden. Siffrorna grundar sig på uppgifter från Eurostat.
Tabell 5
Land
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Sydkorea
Importvolym
(ton)
25 895
23 983
22 225
23 878
Index (2003 = 100)
100
93
86
92
Marknadsandel
10 %
10 %
9 %
9 %
Pris (euro/ton)
2 137
2 146
2 239
2 098
Förenta staterna
Importvolym
14 611
18 636
20 544
13 432
Index (2003 = 100)
100
128
141
92
Marknadsandel
6 %
7 %
8 %
5 %
Pris (euro/ton)
7 575
6 067
4 974
6 690
Thailand
Importvolym
2 858
6 511
8 647
8 647
Index (2003 = 100)
100
228
303
303
Marknadsandel
1 %
3 %
3 %
3 %
Pris (euro/ton)
1 742
1 764
1 811
1 758
Förenade Arabemiraten
Importvolym
(ton)
1
26
2 478
5 898
Index (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Marknadsandel
0 %
1 %
2 %
Pris (euro/ton)
2 872
1 854
1 790
Totalt Sydkorea, Förenta staterna, Thailand och Förenade Arabemiraten
Importvolym
(ton)
43 366
49 157
53 894
51 855
Index (2003 = 100)
100
80
100
110
Marknadsandel
17 %
20 %
21 %
20 %
Totalt för andra länder än Indien, Brasilien och Israel
Importvolym
(ton)
62 300
65 683
74 191
77 054
Index (2003 = 100)
100
105
119
124
Marknadsandel
25 %
26 %
30 %
30 %
Pris
Vägt genomsnittligt pris (euro/ton)
3 848
3 756
3 431
3 428
Index
100
98
90
89
4. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation
(58)
I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd.
4.1 Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande
(59)
Under skadeundersökningsperioden var produktionskapaciteten stabil (ca 190 000 ton), produktionen och kapacitetsutnyttjandet sjönk med 4 %.
Tabell 6
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Tillverkning (ton)
176 682
175 465
165 348
168 875
Index (2003 = 100)
100
99
94
96
Kapacitet (ton)
190 694
185 863
186 721
189 832
Index (2003 = 100)
100
97
98
100
Kapacitetsutnyttjande
93 %
94 %
89 %
89 %
Index (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2 Lager
(60)
Lagerhållningen sjönk mellan 2003 och 2004 från 23 929 ton till 22 241 ton, steg sedan något 2005 och sjönk till 21 272 ton under översynsperioden. Minskningen berodde huvudsakligen på inskränkt produktion.
Tabell 7
Lager
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Ton
23 929
22 241
23 209
21 272
Index (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3 Försäljning till icke-närstående kunder i EU och marknadsandel
(61)
Gemenskapsindustrins försäljning till icke-närstående kunder i EU sjönk med 5 % mellan 2003 och 2005 från 142 755 ton till 135 956 ton, försäljningen steg något mellan 2005 och översynsperioden men bara till nätt och jämt 98 % av försäljningsnivån 2003. Försäljningen till närstående företag var försumbar (200-300 ton varje år under skadeundersökningsperioden). Dessutom minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 2 procentenheter mellan 2003 och översynsperioden.
Tabell 8
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Försäljningsvolym (ton)
142 755
144 282
135 956
139 212
Index (2003 = 100)
100
101
95
98
Marknadsandel av total förbrukning
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4 Försäljningspriser och kostnader
(62)
Styckeförsäljningspriset sjönk med 2 % under skadeundersökningsperioden (från 2 891 EUR/ton 2003 till 2 819 EUR/ton under översynsperioden), det gjorde också medelkostnaden per ton som minskade från 3 216 EUR/ton 2003 till 3 137 EUR/ton under översynsperioden. Priset sjönk trots att medelkostnaden för de flesta råvarorna steg kraftigt till följd av galopperande oljepriser. Siffrorna visar att gemenskapsindustrin tvingades till ett säljpris som inte täckte produktionskostnaderna fullt ut för att undvika att förlora stora marknadsandelar.
Tabell 9
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Vägt genomsnittligt pris
(euro/ton)
2 891
2 865
2 929
2 819
Index
100
99
101
98
Vägt genomsnittlig kostnad
(euro/ton)
3 216
3 112
3 152
3 137
Index (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5 Tillväxt
(63)
Under skadeundersökningsperioden förlorade gemenskapsindustrin marknadsandelar på en något växande marknad.
4.6 Antal anställda, produktivitet och löner
(64)
Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin sjönk med 13 % mellan 2003 och översynsperioden. Parallellt med att medellönen per anställd steg med 5 % genomfördes rationaliseringar som höjde produktiviteten per anställd med 9 %. Således sjönk arbetskraftskostnaden per producerat ton med 4 %.
Tabell 10
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Sysselsättning
2 263
2 112
2 027
1 978
Index (2003 = 100)
100
93
90
87
Produktivitet (ton/anställd)
78
83
82
85
Index (2003 = 100)
100
106
104
109
Löner (tusen euro)
138 876
132 916
129 098
127 375
Index (2003 = 100)
100
96
93
92
Medellön/anställd
61 362
62 922
63 669
64 407
Index (2003 = 100)
100
103
104
105
Lön/producerat ton
786
758
781
754
Index (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7 Lönsamhet och räntabilitet
(65)
Lönsamheten från försäljningen är den vinst som genereras genom försäljning av den berörda produkten i gemenskapen. Avkastningen på investeringar har beräknats på grundval av avkastningen på totalt kapital.
(66)
Lönsamheten och räntabiliteten när det gäller försäljning av den berörda produkten till icke-närstående kunder i EU var, trots smärre förbättringar 2004 och 2005, fortsatt negativ under hela skadeundersökningsperioden. Under översynsperioden var både lönsamheten och räntabiliteten särskilt låga (lönsamhet - 11 % och räntabilitet - 3,1 %), båda hade fallit igen efter 2005.
Tabell 11
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Lönsamhet
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Index (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Avkastning på investeringar
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Index (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8 Kassaflöde
(67)
Tendensen när det gäller kassaflöde försämrades särskilt under översynsperioden.
Tabell 12
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Kassaflöde (tusen euro)
35 305
34 690
21 980
15 128
Index (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9 Investeringar och förmåga att anskaffa kapital
Tabell 13
2003
2004
2005
Översynsperioden (1.7.05-30.6.06)
Investeringar (tusen euro)
21 745
18 131
16 772
17 724
Index (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Mellan 2003 och översynsperioden minskade investeringarna i tillverkningen av PET-film med 18 %. Under översynsperioden ökade investeringarna med 6 % jämfört med situationen 2005, men i jämförelse med 2003 förblev de på en lägre nivå. Under undersökningen konstaterades att investeringar huvudsakligen gjordes för att förbättra produktens kvalitet och bibehålla produktionskapaciteten.
(69)
Den låga investeringsnivån förklaras till stor del av att moderbolagen i gemenskapsindustrin inte föreföll intresserade av att investera eller ge garantier för investeringar i sådan olönsam verksamhet som tillverkningen av PET-film i Europa.
4.10 Storleken på dumpningsmarginalen och återhämtning från effekterna av tidigare dumpning
(70)
Vid analysen av dumpningens omfattning tas det hänsyn till att det finns åtgärder som är till för att undanröja den skadevållande dumpningen. Såsom anges ovan, framgår det av tillgängliga uppgifter att ett exportföretag i stickprovet fortsätter att sälja till gemenskapen till dumpade priser. Trots att dumpningsmarginalen var väsentlig påverkades situationen för gemenskapsindustrin under översynsperioden inte väsentligt eftersom marknadsandelen för den dumpade importen från Indien och för import som konstaterats kringgå åtgärderna utgjorde 1 % av gemenskapsförbrukningen. Jindal bidrog tveklöst till att gemenskapsindustrins situation försämrades. Men man måste också ta hänsyn till att gemenskapsindustrin, även om man bortser ifrån importen från Jindal, inte hade kunnat återhämta sig från tidigare dumpning efter införandet av antidumpningsåtgärder 2001 på grund av kringgåendet (motåtgärderna antogs inte förrän i slutet av 2004) och de olämpliga prisåtagandena som inte återkallades förrän förra året. Här erinras om att innan åtgärderna mot kringgåendet infördes och prisåtagandena återkallades var den dumpade importen från Indien tre gånger större än under översynsperioden.
5. Slutsats om situationen på gemenskapsmarknaden
(71)
Gemenskapsförbrukningen av PET-film steg med 1 % samtidigt som gemenskapsindustrins försäljning av PET-film sjönk med 2 %.
(72)
Gemenskapsindustrins ekonomiska situation försämrades med hänsyn till de flesta skadeindikatorerna: produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande (- 4 %), försäljningsvolym (- 2 %) och säljvärde (- 5 %), marknadsandel (- 2 procentenheter), kassaflöde och lönsamhet, investeringar och räntabilitet.
(73)
Gemenskapsindustrins omstruktureringar när det gäller sysselsättning, besparingar och höjd produktivitet per anställd kunde inte väga upp inverkan från höjda priser på råvaror under skadeundersökningsperioden. Produktionskostnaden var högre än försäljningspriset. Detta sammanföll med den låga prisnivån på den dumpade importen från Indien och andra länders kringgående. Det konstateras att prispressen på gemenskapsindustrin delvis förorsakades av import från Jindal, som dock befanns inte dumpa under översynsperioden, vilken stod för ca 90 % av importen av PET-film från Indien.
(74)
Mot bakgrund av ovanstående är gemenskapsindustrins situation fortfarande bekymmersam och en eventuell ökning av dumpad import hade sannolikt förvärrat situationen.
D.4 SANNOLIKHET FÖR ATT SKADAN FORTSÄTTER ELLER ÅTERKOMMER
(75)
Såsom påpekats ovan är gemenskapsindustrins situation fortfarande bekymmersam. Om antidumpningsåtgärderna hävs kommer den dumpade importen att öka väsentligt. Såsom tidigare påpekats i skäl 46 har de indiska exportföretag som underkastats antidumpningstull kapacitet att öka sin export kraftigt, medan, vilket påpekats i skäl 48, några av världens största exportmarknader för PET-film skyddas av höga tullar, särskilt marknaden för PET-film i Förenta staterna.
(76)
Utan antidumpningstullar skulle dumpad import från Indien kunna utöva stark prispress på gemenskapsmarknaden. Det finns alltså en tydlig indikation på sannolikhet för återkommande skada.
(77)
Mot bakgrund av vad som anförs ovan betraktas det som sannolikt att gemenskapsindustrin, om den utsattes för större dumpad import från Indien, skulle lida ytterligare ekonomisk skada. Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att skadan för gemenskapsindustrin med all sannolikhet skulle återkomma om åtgärderna mot Indien upphävdes.
D.5 GEMENSKAPENS INTRESSE
(78)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen övervägdes om bibehållna antidumpningsåtgärder skulle strida mot gemenskapens intresse som helhet.
(79)
I enlighet med artikel 21 i grundförordningen fastställdes gemenskapens intresse på grundval av en bedömning av alla berörda parters intressen, dvs. gemenskapsindustrins, importörernas och konsumenternas.
(80)
Det erinras om att införandet av åtgärder inte ansågs strida mot gemenskapens intresse i den ursprungliga undersökningen. Det faktum att den nu aktuella undersökningen är en översyn, där man analyserar en situation i vilken antidumpningsåtgärder redan tillämpas, gör det möjligt att bedöma om de gällande antidumpningsåtgärderna eventuellt har några oberättigade negativa följder för de berörda parterna.
(81)
På denna grundval undersöktes det om det, trots slutsatserna vad gäller sannolikheten för återkommande skadevållande dumpning, fanns några tvingande skäl att dra slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att bibehålla åtgärderna i detta särskilda fall.
(82)
För att kunna bedöma de sannolika verkningarna av att åtgärder införs respektive inte införs begärdes uppgifter in från alla parter som såvitt känt var berörda eller som hade givit sig till känna. Mot bakgrund av detta skickade kommissionen frågeformulär till gemenskapsindustrin, nio icke-närstående importörer och 23 användare. Dessutom kontaktade kommissionen alla andra kända gemenskapstillverkare som inte lämnat den information som krävdes av dem som samarbetade med undersökningen för att få grundläggande uppgifter om deras produktion och försäljning.
1. Verkningar för gemenskapsindustrin
(83)
Här erinras om att gemenskapsindustrin fortfarande är i en bekymmersam situation enligt vad som anges i skälen 58-74.
(84)
Om åtgärder får vara kvar väntas detta mildra snedvridningen av marknaden och pristrycket. Det borde också åtminstone ge gemenskapsindustrin möjlighet att upprätthålla sin försäljning och dra nytta av stordriftsbesparingar.
(85)
Om å andra sidan antidumpningsåtgärderna hävs, kommer sannolikt den negativa utvecklingen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation att fortsätta, kanske förvärras. Gemenskapsindustrins situation kännetecknas särskilt av förlorade intäkter till följd av sänkta priser och krympande marknadsandelar.
(86)
Det ligger därför i gemenskapsindustrins intresse att antidumpningsåtgärderna bibehålls.
2. Inverkningar för importörer och användare
(87)
Bara en importör/användare och fyra användare har samarbetat med undersökningen och tillhandahållit fullständiga svarsformulär. De utgör 16,3 % av den totala gemenskapsförbrukningen av PET-film, och de har angivit att fortsatta antidumpningstullar inte skulle ha någon avsevärd inverkan på deras företag.
3. Slutsats om gemenskapens intresse
(88)
Med beaktande av alla ovannämnda faktorer dras slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle få några väsentliga negativa effekter - om det över huvud taget skulle få några effekter - på situationen för användarna och importörerna av den berörda produkten.
(89)
Med beaktande av ovanstående dras slutsatsen att det med hänsyn till gemenskapens intresse inte finns några tvingande skäl att inte bibehålla antidumpningsåtgärderna.
E. ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER
(90)
Samtliga parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för rekommendationen att bibehålla de nuvarande åtgärderna. Parterna gavs även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter efter meddelandet av uppgifter.
(91)
På grundval av de omständigheter och överväganden som nämns ovan dras slutsatsen att den partiella interimsöversynen som begränsades till att gälla Jindal bör avslutas i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att den antidumpningstullsats på 0 % som genom den ursprungliga undersökningen infördes på import av PET-film som tillverkas och säljs till gemenskapen av Jindal bör bibehållas.
(92)
Av den översyn vid giltighetstidens utgång som gjorts enligt artikel 11.2 i grundförordningen och av de resultat som redovisas ovan dras slutsatsen att de nu gällande antidumpningsåtgärderna mot import av PET-film från Indien bör bibehållas.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Den partiella interimsöversynen, avseende den indiska exportören Jindal Poly Films Limited, av antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av polyetentereftalatfilm (PET-film) med ursprung i bland annat Indien, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex39206219 och ex39206290, ska avslutas.
Artikel 2
1. En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av polyetentereftalat (PET-film) enligt KN-nummer ex39206219 (TARIC-nummer 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 och 3920621994) och ex39206290 (TARIC-nummer 3920629033 och 3920629094) med ursprung i Indien.
2. Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, på produkter som tillverkats av nedanstående företag:
Företag
Slutgiltig tull
(%)
TARIC-tilläggsnummer
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Indien
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Indien
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Bombay 400 057,
Indien
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Indien
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre,
5th floor, 17 Co-operage Road,
Bombay 400 039,
Indien
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Indien
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Indien
3,5
A753
Alla andra företag
17,3
A999
3. Om en part lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen för att den
-
inte exporterat de varor som beskrivs i punkt 1 under tiden från den 1 april 1999-31 mars 2000 eller från den 1 juli 2005-30 juni 2006,
-
inte är närstående någon exportör eller tillverkare som omfattas av de åtgärder som införs genom förordning (EG) nr 366/2006, och
-
har exporterat den berörda varan till gemenskapen efter tiden från den 1 juli 2005-30 juni 2006 eller har ingått ett oåterkalleligt avtal om att exportera en betydande mängd till gemenskapen,
får rådet, på förslag av kommissionen och efter samråd med rådgivande kommittén, med enkel majoritet besluta att ändra punkt 2 genom att lägga till den parten i tabellen över företag som omfattas av antidumpningsåtgärderna, varvid den slutgiltiga tullen ska vara det vägda genomsnittet av tullsatsen 3,5 %.
4. Den slutgiltiga antidumpningstull som gäller för alla andra företag på import från Indien i enlighet med punkt 2 ska utvidgas till att omfatta import av samma PET-film avsänd från Brasilien och Israel (oavsett om varorna deklarerats ha sitt ursprung i Brasilien eller Israel) (TARIC-nummer 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) med undantag av produkter tillverkade av
Terphane Ltda BR 101, km 101, Cabo de Santo Agostinho, Pernambuco, Brasilien (TARIC-tilläggsnummer A569),
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (TARIC-tilläggsnummer A570), och
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Israel (TARIC-tilläggsnummer A691).
5. Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Luxemburg den 30 oktober 2007.