Kommissionens förordning (EG) nr 967/2000
av den 8 maj 2000
om införande av en preliminär antidumpningstull på import av hårborstar med ursprung i Folkrepubliken Kina, Republiken Korea, Taiwan och Konungariket Thailand och om avslutande av förfarandet beträffande import av hårborstar med ursprung i Hongkong
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen(1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98(2), särskilt artiklarna 7 och 9 i denna,
efter samråd med rådgivande kommittén, och
av följande skäl:
A. ALLMÄN INFORMATION
(1) Den 13 augusti 1999 meddelade kommissionen, genom ett tillkännagivande (nedan kallat "tillkännagivande om inledande") som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning(3), att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import av hårborstar med ursprung i Kina, Hongkong, Sydkorea, Taiwan och Thailand.
(2) Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som ingivits i juni 1999 av FEIBP (Fédération Européenne des Industries de la Brosserie et de la Pinceauterie) som företräder gemenskapstillverkare som står för mer än 70 % av tillverkningen av hårborstar i gemenskapen. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och om väsentlig skada till följd därav, och denna bevisning ansågs efter samråd vara tillräcklig för att det skulle vara motiverat att inleda ett förfarande.
(3) Kommissionen underrättade officiellt de klagande gemenskapstillverkarna och de exporterande tillverkare och importörer, leverantörer och användare som man visste berördes samt berörda sammanslutningar och företrädare för exportländerna om att förfarandet inletts. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tid som angavs i tillkännagivandet om inledande.
(4) För att exporterande tillverkare från Kina om de så önskade skulle kunna lämna in en ansökan om marknadsekonomisk status eller individuell behandling sände kommissionen blanketter för ansökan om marknadsekonomisk status och individuell behandling till de kinesiska exporterande tillverkare som man visste berördes. Ansökningar om marknadsekonomisk status mottogs från tre exporterande tillverkare och ansökningar om individuell behandling från sju exporterande tillverkare.
(5) Företrädarna för Hongkong lämnade synpunkter skriftligen och begärde inom den tid som avses ovan att bli hörda, vilket beviljades. En icke närstående importör som inom denna tid begärt att bli hörd beviljades också detta.
(6) Kommissionen sände frågeformulär till samtliga parter som man visste berördes. Svar mottogs från elva gemenskapstillverkare, elva exporterande tillverkare i de berörda länderna och tio importörer i gemenskapen.
(7) Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett preliminärt avgörande om dumpning, skada och gemenskapens intresse och gjorde undersökningar på plats hos följande företag:
a) Gemenskapstillverkare
Frankrike
Lardenois SA, Hermes
Société Générale De Brosserie, Mouy
Société Medicis, Sélestat
Tyskland
Braun & Wettberg GmbH, Beerfelden
J. B. Keller Söhne Bürstenfabrik, Todtnau
Italien
Ippa, Padua
Ponzini SpA, Milan
Spanien
Cepilleria Bamar, SA, Segorbe
DOLS Industrial de Peluquería, Barcelona
Industrias Fushima, SL, Santander
Förenade kungariket
Mason Pearson Bros. Ltd, London
b) Exporterande tillverkare
Taiwan
Tong Fong Brush Factory Co. Ltd, Taipei
Kina
Kai Fat Brush Factory Ltd, Hongkong(4)
Lee Chung Kee Plastic Brush Factory Ltd, Hongkong(5)
Long Sure Industries Ltd, Hongkong(6)
Lung Tain (Brothers) Company Ltd, Hongkong(7)
National Brushes & Plastic Manufactory Ltd, Hongkong(8)
Ningbo Kai Fat Brush Co. Ltd, Ningbo
Yang Hau (Xiamen) Home Product Ltd, Xiamen.
I samband med dumpningsundersökningen avseende import från Kina gjordes dessutom ett kontrollbesök i Argentina. Avsikten var inledningsvis att använda detta land som jämförbart land för fastställande av normalvärdet för import med ursprung i Kina.
Hongkong
Inga genuina Hongkongtillverkare samarbetade.
Sydkorea
Kumduk Brush Co., Inc., Söul
Kyung Sung Plastic & Brushes Co., Söul
Seodoo Industrial, Co., Söul
Thailand
Ly Long Brush Co., Nakornprathom
c) Icke närstående importörer i gemenskapen
Frankrike
Babyliss SA, Montrouge
Cork International SA, Thiais
Dollfus Mieg et Cie (DMC), Loos
FDG InternationaI, Orly
Italien
Paglieri, SpA, Alessandria
Spanien
Centros Comerciales Continente SA, Madrid
Centros Comerciales Pryca SA, Barcelona
Förenade kungariket
Albyn of Stonehaven, Stonehaven
Cork International, Nottingham.
(8) Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 1998 till och med den 30 juni 1999 (nedan kallad undersökningsperioden). Vad beträffar de tendenser som är av betydelse för skadebedömningen analyserade kommissionen uppgifter avseende perioden från och med den 1 januari 1996 till och med den 30 juni 1999.
B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT
1. Produkt som är föremål för undersökning
(9) Den produkt som är föremål för undersökning är hårborstar, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 96032930. Hårborstar kan monteras genom antingen en mekanisk eller en manuell process på bakstycken av syntetmaterial, trä eller andra material, och fyllas med borst av naturmaterial, blandmaterial eller plast eller förses med nålar som sätts in eller som gjuts tillsammans med själva borsten. De kan vara luftfyllda, cylindriska, rektangulära eller ovala, tillböjda av metalltråd eller skelettformade. Trots dessa skillnader och även om hårborstar kan utformas för olika hårtyper används de alltid för att borsta, frisera eller reda ut människohår. Eftersom deras grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och deras användningsområden är desamma betraktas de därför i samband med detta förfarande som en enda produkt.
2. Likadan produkt
(10) Kommissionen konstaterade att de grundläggande fysiska och tekniska egenskaperna och användningsområdena för hårborstar som importeras från de berörda länderna är desamma som för den produkt som tillverkas och säljs i gemenskapen av gemenskapsindustrin. Det konstaterades också att de hårborstar som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Sydkorea, vilket valdes som jämförbart land för Kina, är likadana som de hårborstar som tillverkas i Kina och exporteras till gemenskapen. Därför drogs slutsatsen att de hårborstar som tillverkas i de berörda länderna och exporteras till gemenskapen, de som tillverkas och säljs på den inhemska marknaden i Sydkorea och de som tillverkas av gemenskapsindustrin och säljs på gemenskapsmarknaden utgör en likadan produkt enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad grundförordningen).
C. UNDERSÖKNINGSRESULTAT AVSEENDE HONGKONG
(11) Undersökningen visade att volymen av exporten av den berörda produkten från Hongkong till gemenskapen låg under miniminivån. Importstatistiken, reviderad av tullmyndigheterna i en av medlemsstaterna, visade att exporten från Hongkong uppgick till endast omkring 600000 stycken, vilket motsvarar 0,6 % av den sammanlagda importen och 0,5 % av gemenskapsmarknaden. Mot denna bakgrund har det beslutats att denna undersökning bör avslutas vad Hongkong beträffar. Gemenskapsindustrin har underrättats om detta beslut och har inte lämnat några uppgifter som tyder på att det inte skulle vara motiverat att avsluta förfarandet.
(12) Eftersom vissa av de exporterande tillverkarna i Kina har sitt juridiska säte i Hongkong och tillverkningen i Hongkong inte är särskilt omfattande, kommer kommissionen emellertid att rekommendera de nationella tullmyndigheterna i gemenskapen att övervaka utvecklingen av importen av hårborstar från Hongkong. Kommissionen kommer även att underrätta myndigheterna i Hongkong om att en omotiverad ökning av volymen av importen från detta land kan komma att medföra att kommissionen inleder en ny undersökning beträffande denna företeelse.
D. DUMPNING
1. Kina
1.1 Normalvärde
Marknadsekonomisk behandling
(13) Enligt artikel 2.7 b i grundförordningen skall normalvärdet för Kina fastställas med utgångspunkt i priset eller ett konstruerat värde för de tillverkare som kan visa att de uppfyller de kriterier som anges i artikel 2.7 c, dvs. att de är verksamma under marknadsmässiga förhållanden. Tillverkare som ansökt om marknadsekonomisk behandling anmodades fylla i en särskild ansökningsblankett med alla nödvändiga uppgifter om företagets ägarförhållanden, om kontrollen av dess ledning samt om fastställande av affärsstrategier.
(14) Tre företag ansökte om marknadsekonomisk behandling. På grundval av deras svar på ansökningsblanketten konstaterades det att två av dem inte var verksamma under marknadsmässiga förhållanden. De hade nämligen inte rätt att sälja på den inhemska marknaden. Därför drogs slutsatsen att dessa företag inte uppfyllde de kriterier som anges i artikel 2.7 c första strecksatsen i grundförordningen och därmed inte kunde beviljas marknadsekonomisk behandling.
(15) Det tredje företaget konstaterades vara närstående ett av de ovannämnda två företag som redan befunnits inte vara verksamma under marknadsmässiga förhållanden. Eftersom företag som tillhör samma koncern bör behandlas på samma sätt kunde detta företag inte beviljas marknadsekonomisk behandling.
(16) De berörda företagen underrättades om slutsatserna och gavs tillfälle att lämna synpunkter. Inga synpunkter inkom.
Jämförbart land
(17) Enligt artikel 2.7 i grundförordningen var det nödvändigt att välja ett jämförbart land med marknadsekonomi för fastställande av normalvärdet för de kinesiska företagen. Den klagande gemenskapsindustrin hade föreslagit Argentina. I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att man avsåg använda Argentina som jämförbart land. Inga invändningar mot detta förslag mottogs inom den tid som angivits i tillkännagivandet om inledande.
(18) Kommissionen kontaktade den argentinska tillverkare som nämndes i klagomålet, och denne var villig att samarbeta. Vid det kontrollbesök som gjordes hos den argentinska tillverkaren kunde emellertid varken de priser som togs ut på den argentinska marknaden eller tillverkningskostnaderna kontrolleras på ett tillfredsställande sätt. Den inhemska försäljningen i Argentina föreföll dessutom inte vara representativ för exporten från Kina.
(19) Kommissionen sökte därför efter andra möjligheter. Eftersom Sydkorea var den enda marknadsekonomi som berördes av förfarandet och som hade försäljning på den inhemska marknaden, undersökte kommissionen om Sydkorea var ett lämpligt val. Det konstaterades att den sydkoreanska inhemska marknaden var tämligen representativ vad beträffar de produktmodeller som såldes och konkurrensnivån. Kommissionen ansåg därför att Sydkorea utgjorde det lämpligaste valet av jämförbart land i detta fall, i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.
(20) Mot denna bakgrund fastställdes normalvärdet, såsom förklaras närmare i skälen 26-29, med utgångspunkt i de inhemska priserna eller det konstruerade normalvärdet för den samarbetsvilliga sydkoreanska tillverkaren. Normalvärdet baserades preliminärt på de 20 mest grundläggande produkterna av de fyra mest sålda modellerna (luftfyllda, runda, ovala/rektangulära och nät).
1.2 Exportpris
(21) Samtliga sju kinesiska exporterande tillverkare ansökte om individuell behandling, dvs. fastställande av en individuell dumpningsmarginal på grundval av exportpriserna för varje enskilt företag.
(22) Kommissionen kontrollerade om dessa företag faktiskt och rättsligt sett var tillräckligt oberoende från den kinesiska staten vad exportpriserna beträffar.
(23) Företagen i fråga kunde visa för kommissionen att de var tillräckligt oberoende från de kinesiska myndigheterna. Det noterades särskilt att alla företagen antingen helt eller till största delen ägdes av utländska intressenter. Företagen kunde också på ett för kommissionen tillfredsställande sätt visa att staten saknade inflytande över exportförsäljningen. Vidare konstaterades att inga restriktioner beträffande hemförande av kapital och vinst förekom, att valutaomräkning skedde till normala växelkurser och att ingen risk för kringgående tycktes föreligga. Följaktligen beslutades det att samtliga dessa företag skulle beviljas individuell behandling.
(24) Undersökningen visade att all exportförsäljning av den berörda produkten skedde till icke närstående kunder i gemenskapen, eller till oberoende handlare i Kina för återexport till gemenskapen. Exportpriserna beräknades därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. med utgångspunkt i de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas av dessa oberoende kunder.
1.3 Jämförelse
(25) För att en rättvis jämförelse skulle kunna göras togs vederbörlig hänsyn i form av justeringar till olikheter enligt artikel 2.10 i grundförordningen som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes följaktligen för avdrag, transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, kredit och provisioner.
1.4 Dumpningsmarginal
Stickprov
(26) I tillkännagivandet om inledande angavs att stickprov kunde komma att tillämpas på grund av förfarandets omfattning och komplexitet. Åtta företag gav sig till känna och ett stickprov bestående av fem företag valdes ut. Eftersom en betydande del av urvalet, bestående av två företag med stora exportvolymer, inte samarbetade, ansågs det att stickprovstagningen misslyckats. Kommissionen måste därför finna ett annat tillvägagångssätt.
(27) Mot bakgrund av kombinationen av det stora antalet olika modeller av hårborstar som exporterades från Kina, å ena sidan, och det faktum att så många som sju företag ansökte om och beviljades individuell behandling, å andra sidan, fastställde kommissionen i det preliminära skedet dumpningsmarginalen för samtliga företag med hjälp av en alternativ stickprovsmetod.
(28) Detta gjordes på grundval av ett stickprov omfattande exporttransaktionerna avseende de fyra mest sålda modeller (luftfyllda, runda, ovala/rektangulära och nät) som såldes av de två största exportörerna, Yang Hau och Kai Fat, motsvarande omkring 75 % av den sammanlagda exporten av den berörda produkten från de sju företagen. För fastställande av normalvärdet använde sig kommissionen i det preliminära skedet också av de priser som togs ut för jämförbara produkttyper på den sydkoreanska inhemska marknaden. Normalvärdet baserades preliminärt på de 20 mest sålda produkterna av de fyra mest sålda modellerna (luftfyllda, runda, ovala/rektangulära och nät). Dessa modeller ingick i ett marknadssegment med lägre kvalitet och utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda inhemska försäljningen i Sydkorea.
(29) Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen, beräknad på detta sätt, uppgår till 48,2 %. Denna marginal gäller preliminärt samtliga samarbetsvilliga företag som beviljats individuell behandling (dvs. de som anges i skäl 7). Berörda parter uppmanas att efter införandet av provisoriska åtgärder lämna synpunkter på urvalet av stickprovet inom den tid som anges i artikel 2 i denna förordning.
Dumpningsmarginal för icke samarbetsvilliga exportörer
(30) En jämförelse mellan Eurostats siffror och de uppgifter om volymen av exporten till gemenskapen som lämnats av de sju samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkarna visade att samarbetsviljan låg på en ytterst låg nivå (25,9 %) och därmed ansågs otillräcklig. Det beslutades därför att dumpningsmarginalen preliminärt skulle fastställas på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet för Sydkorea (0,97 euro) och exportpriset enligt Eurostat (0,42 euro), dvs. till 0,55 euro per enhet.
2. Sydkorea
2.1 Normal värde
(31) För fastställande av normalvärdet gjorde kommissionen först, för var och en av de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, en bedömning av huruvida den sammanlagda volymen av den inhemska försäljningen av den berörda produkten var representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen, dvs. om denna försäljning motsvarade minst 5 % av volymen av exportförsäljningen till gemenskapen av den berörda produkten. Endast en av de tre sydkoreanska tillverkarna uppfyllde detta krav.
(32) Kommissionen undersökte sedan om denna exporterande tillverkares sammanlagda inhemska försäljning av varje produktmodell motsvarade minst 5 % av volymen av exportförsäljningen till gemenskapen av samma modell.
(33) För de produktmodeller som uppfyllde detta krav fastställdes det huruvida tillräcklig försäljning ägt rum vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen.
(34) Om volymen av inhemsk försäljning till priser över enhetskostnaden för en viss produktmodell motsvarade minst 80 % av försäljningen och det vägda genomsnittliga priset var minst lika högt som den vägda genomsnittliga kostnaden, fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid all inhemsk försäljning. Annars fastställdes normalvärdet på grundval av de vägda genomsnittliga priser som faktiskt betalats vid övrig lönsam inhemsk försäljning, förutsatt att volymen av de lönsamma transaktionerna inte understeg 10 % av försäljningen.
(35) För de produktmodeller där volymen av den inhemska försäljningen var mindre än 5 % av den volym som exporterades till gemenskapen, eller där volymen av den lönsamma inhemska försäljningen var mindre än 10 %, ansågs den inhemska försäljningen otillräcklig enligt artikel 2.4 i grundförordningen. För dessa modeller konstruerades normalvärdet på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader för den exporterade produktmodellen i fråga plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. Normalvärdet konstruerades på samma sätt för de två exporterande tillverkare som inte hade någon representativ inhemsk försäljning enligt artikel 2.2 i grundförordningen.
(36) Försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna för varje exporterande tillverkare baserades på den representativa inhemska försäljningen hos den enda sydkoreanska exporterande tillverkaren med inhemsk försäljning, och vinstmarginalen baserades på samma tillverkares representativa inhemska försäljning vid normal handel.
2.2 Exportpris
(37) Exportförsäljningen till gemenskapen gick direkt till oberoende importörer, och exportpriserna fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas av dessa importörer.
2.3 Jämförelse
(38) För att en rättvis jämförelse skulle kunna göras togs vederbörlig hänsyn i form av justeringar till olikheter enligt artikel 2.10 i grundförordningen som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes följaktligen, där det var motiverat, för avdrag, transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, kredit och provisioner.
2.4 Dumpningsmarginal
Allmän metod
(39) Eftersom det inte fanns några väsentliga skillnader i mönstret för exportpriserna fastställdes dumpningsmarginalerna i enlighet med artikel 2.10 och 2.11 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga sydkoreanska normalvärdet för varje produktmodell och det vägda genomsnittliga exportpriset fritt fabrik för samma produktmodell i samma handelsled.
Individuell dumpningsmarginal
Plats för tabell
Övrig dumpningsmarginal
(40) En jämförelse mellan Eurostats siffror och de uppgifter om volymen av exporten till gemenskapen som lämnats av de tre samarbetsvilliga sydkoreanska exporterande tillverkarna visade att samarbetsviljan låg på 66,4 %, vilket ansågs otillräckligt. Dumpningsmarginalen fastställdes därför till en nivå motsvarande genomsnittet för de femtio modeller som dumpades i störst utsträckning i Sydkorea. Detta gav en dumpningsmarginal på 42,6 %.
3. Taiwan
3.1 Normalvärde
(41) Den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Taiwan hade ingen inhemsk försäljning. Normalvärdet konstruerades därför på grundval av den berörda exporterande tillverkarens tillverkningskostnader för den exporterade produktmodellen i fråga plus ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst, i enlighet med artikel 2.3 och 2.6 i grundförordningen. Eftersom inga andra exporterande tillverkare i Taiwan samarbetade och det inte fanns några uppgifter om den allmänna produktkategorin i det berörda företaget och i ursprungslandet beslutades det preliminärt att försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna skulle baseras på den representativa inhemska försäljningen hos den sydkoreanska tillverkaren med inhemsk försäljning, och att vinstmarginalen skulle baseras på samma sydkoreanska tillverkares representativa inhemska försäljning vid normal handel. Detta ansågs utgöra en rimlig metod enligt artikel 2.6 c i grundförordningen.
3.2 Exportpris
(42) Exportförsäljningen till gemenskapen gick direkt till oberoende importörer, och exportpriserna fastställdes i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på grundval av de priser som faktiskt betalades eller skulle betalas av dessa importörer.
3.3 Jämförelse
(43) För att en rättvis jämförelse skulle kunna åstadkommas togs vederbörlig hänsyn i form av justeringar till olikheter enligt artikel 2.10 i grundförordningen som påstods och konstaterades påverka prisernas jämförbarhet. Justeringar gjordes följaktligen för avdrag, transport, försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, kredit och provisioner.
(44) Den exporterande tillverkaren i Taiwan begärde en justering för olikheter i handelsled. Det hävdades att en del av exportförsäljningen utgjordes av OEM-försäljning. Denna justering kunde inte beviljas, eftersom den exporterande tillverkaren inte kunde bevisa att denna försäljning faktiskt var OEM-försäljning.
3.4 Dumpningsmarginal
Allmän metod
(45) Den metod som beskrivs i skäl 39 användes.
Individuell dumpningsmarginal
Plats för tabell
Övrig dumpningsmarginal
(46) En jämförelse mellan Eurostats siffror och de uppgifter om volymen av exporten till gemenskapen som lämnats av den enda samarbetsvilliga taiwanesiska exporterande tillverkaren visade att samarbetsviljan låg på 45,5 %, vilket ansågs otillräckligt. Den metod som enligt skäl 40 användes för att beräkna den övriga dumpningsmarginalen för Sydkorea tillämpades därför även i fråga om Taiwan. Den övriga dumpningsmarginalen är 11,9 %.
4. Thailand
(47) Endast en thailändsk exporterande tillverkare gav sig till känna, Ly Long Brush. Företaget underrättades om att uppgifter saknades och gavs tillfälle att lämna ytterligare uppgifter. Detta företag underlät dock ändå att lämna väsentliga uppgifter, t.ex. siffror avseende exportförsäljning och försäljningskostnad, och företaget ansågs därför inte samarbeta. Företaget underrättades om orsakerna till att uppgifterna inte godkänts och om följderna av bristande samarbete.
(48) Normalvärdet och exportpriset fastställdes i enlighet med artikel 18.1 i grundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter som lämnats i klagomålet. I detta sammanhang gjordes en anpassning av den justering för handelsled som angivits i klagomålet, och denna justering tillämpades sedan på normalvärdet. Uppgifterna i klagomålet kontrollerades i enlighet med artikel 18.5 i grundförordningen gentemot officiell importstatistik och konstaterades överensstämma med uppgifter som andra berörda parter lämnat i samband med undersökningen.
(49) Detta gav en dumpningsmarginal på 48,4 %.
E. GEMENSKAPSINDUSTRIN
1. Klagomålet
(50) De tillverkare som står bakom klagomålet står för en betydande del, i detta fall mer än 70 %, av den sammanlagda tillverkningen av hårborstar i gemenskapen.
2. Stickprov
2.1 Förfarande
(51) På grund av att antalet gemenskapstillverkare som stöder klagomålet är så stort meddelade kommissionen i tillkännagivandet om inledande att den avsåg att i enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen välja ut ett stickprov av gemenskapstillverkare med hänsyn till den största representativa volym, tillverkad och såld av gemenskapsindustrin, som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. I detta syfte begärde kommissionen att den klagande skulle lämna uppgifter avseende 1998 om tillverkning och försäljning av den berörda produkten samt sysselsättning kopplad till denna för de av dess enskilda medlemmar som stödde klagomålet.
(52) Med utgångspunkt i dessa uppgifter valde kommissionen ut 13 företag, verksamma i fem medlemsstater, till vilka frågeformulär sändes.
2.2 Urvalskriterier
(53) Vid urvalet beaktades följande kriterier:
- Företagets belägenhet, varvid urvalet inriktades på de huvudsakliga tillverkande medlemsstaterna.
- Företagets storlek och tillverkningsstruktur, varvid variation mellan företagen eftersträvades vid urvalet.
2.3 Gemenskapstillverkare i stickprovet
(54) Utöver de elva gemenskapstillverkare som anges i skäl 7 a valdes ytterligare två gemenskapstillverkare ut för att ingå i stickprovet. Under undersökningens gång uteslöts dessa två företag, Coronet-Werke Heinrich Schlerf GmbH och Acca Kappa, ur stickprovet eftersom de inte kunde lämna de begärda uppgifterna, trots att de uttryckligen stödde förfarandet. Vidare kunde inte de uppgifter som lämnats av Industrias Fushima till fullo tas i beaktande i det preliminära skedet av undersökningen, eftersom de inte kunde slås samman med uppgifterna från övriga gemenskapstillverkare som valts ut för att ingå i stickprovet och lämnat de begärda uppgifterna. Kontrollbesök gjordes hos nio av de elva i skäl 7 a nämnda företag som valts ut för att ingå i stickprovet och som besvarat frågeformuläret. Dessa elva företag står tillsammans för den största representativa volym, tillverkad och såld av gemenskapsindustrin, som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande.
3. Definition av gemenskapens tillverkning
(55) I gemenskapen tillverkas den berörda produkten av följande tillverkare:
- Tillverkare som står bakom klagomålet och som valts ut för att ingå i det stickprov som nämns ovan (gemenskapstillverkarna i stickprovet).
- Tillverkare som står bakom klagomålet och som inte valts ut för att ingå i det stickprov som nämns ovan.
- Övriga gemenskapstillverkare som inte tillhör de klagande (övriga gemenskapstillverkare). Ingen av dessa tillverkare invände mot förfarandet.
(56) Kommissionen gjorde en bedömning av huruvida samtliga ovannämnda företag kunde betraktas som gemenskapstillverkare enligt artikel 4.1 a i grundförordningen, med tanke på att vissa av dem även importerar hårborstar från de berörda exportländerna.
(57) Eftersom tillräckligt detaljerade uppgifter inte fanns att tillgå för alla de företag som nämns ovan, avsåg denna analys gemenskapstillverkarna i stickprovet.
(58) Undersökningen visade i detta avseende att vissa av gemenskapstillverkarna i stickprovet importerar hårborstar från de berörda exportländerna. Denna import förklaras av behovet för gemenskapstillverkarna i stickprovet av att komplettera sitt eget produktutbud, och av att de måste försvara sig mot dumpad lågprisimport för att kunna bibehålla sina marknadsandelar. Denna import påverkar inte dessa företags huvudsakliga verksamhet, som är egen tillverkning av hårborstar och inte import. Denna import utgör inte heller någon betydande andel av försäljningen hos de berörda gemenskapstillverkarna i stickprovet.
(59) Gemenskapstillverkarna i stickprovet anses därför utgöra en del av gemenskapens tillverkning av hårborstar enligt artikel 4.1 a i grundförordningen.
(60) Ingenting framkom i samband med undersökningen som skulle kunna leda till en annan slutsats beträffande resten av de ovannämnda företag som tillverkar hårborstar i gemenskapen. Det anses därför att samtliga företag som nämns i skäl 55 är gemenskapstillverkare enlut artikel 4.1 a i grundförordningen.
4. Definition av gemenskapsindustrin
(61) De klagande gemenskapstillverkarna (dvs. både de gemenskapstillverkare som ingår i stickprovet och de som inte ingår men som stöder klagomålet, enligt ovan) uppfyller kraven på representativitet enligt artikel 5.4 i grundförordningen, eftersom de står för mer än 70 % av den sammanlagda tillverkningen av hårborstar i gemenskapen, och de anses därför utgöra gemenskapsindustrin enligt artikel 4.1 i samma förordning.
F. SKADA
1. Inledande anmärkningar
(62) På grundval av undersökningsresultaten avseende Hongkong enligt ovan ingår inte längre import av hårborstar med ursprung i Hongkong i den berörda importen. Endast import med ursprung i övriga berörda länder togs därför i beaktande vid den bedömning av skada och orsakssamband som beskrivs nedan.
(63) Eftersom stickprovsteknik använts i fråga om gemenskapsindustrin bedömdes skadan både på grundval av uppgifter som samlats in från hela gemenskapsindustrin och på grundval av uppgifter som samlats in från gemenskapstillverkarna i stickprovet.
(64) Gemenskapsindustrin kännetecknas av ett stort antal aktörer, i många fall små och medelstora företag, och av det faktum att företagen enkelt kan stoppa eller minska tillverkningen eftersom maskinerna kan säljas eller utan större svårighet användas för tillverkning av andra produkter. Under den period som låg till grund för skadeanalysen, dvs. januari 1996 till och med juni 1999, var det också många företag som stoppade eller avsevärt minskade sin tillverkning av hårborstar.
(65) Detta ledde också till att gemenskapsindustrin under undersökningsperioden bestod av de företag som var tillräckligt starka för att klara konkurrensen från den dumpade importen och som i viss mån drog fördel av att de som inte gjorde det fallit bort. I vissa fall övertogs verksamhet, maskiner eller anställda i de företag som stoppat eller minskat sin verksamhet av företag som valts ut för det ovannämnda stickprovet. Under 1998 och under undersökningsperioden var det framför allt två medlemsstater, Frankrike och Tyskland, som påverkades av denna utveckling. Skadebedömningen måste alltså ses mot bakgrund av det faktum att de kvarvarande klagande företagen inom gemenskapsindustrin kan ha dragit fördel, om än endast tillfälligt, av att andra företag försvunnit.
2. Förbrukning i gemenskapen
(66) Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade den synbara förbrukningen i gemenskapen med 33 %, från omkring 81 miljoner enheter till omkring 107 miljoner enheter. En närmare granskning visar att förbrukningen ökade avsevärt mellan 1996 och 1997, från omkring 81 miljoner enheter till omkring 102 miljoner enheter, förblev stabil mellan 1997 och 1998 och ökade igen mellan 1998 och undersökningsperioden, från omkring 102 miljoner till omkring 107 miljoner enheter.
3. Berörd import
3.1 Sammantagen bedömning
(67) Kommissionen undersökte ändå situationen med beaktande av villkoren i artikel 3.4 i grundförordningen.
(68) Mot denna bakgrund slogs det preliminärt fast, när det gäller importen från Kina, Sydkorea, Taiwan och Thailand, att de konstaterade dumpningsmarginalerna ligger över miniminivån, att importvolymerna inte är försumbara och att en sammantagen bedömning förefaller lämplig med hänsyn till konkurrensvillkoren både mellan de importerade produkterna och mellan de importerade produkterna och de likadana gemenskapstillverkade produkterna. Dessutom underskred samtliga importpriser gemenskapsindustrins försäljningspriser, under det att samma eller likartade försäljningskanaler användes. Därför dras preliminärt slutsatsen att importen från de ovannämnda länderna bör göras till föremål för en sammantagen bedömning.
3.2 Volym och marknadsandel
(69) Volymen av importen från de fyra berörda länderna ökade med 46 %, från omkring 57 miljoner enheter 1996 till omkring 84 miljoner enheter under undersökningsperioden. Importen ökade avsevärt, med 34 %, mellan 1996 och 1997, förblev stabil mellan 1997 och 1998 och ökade med ytterligare 8 % mellan 1998 och undersökningsperioden.
(70) Den andel av gemenskapsmarknaden som upptogs av importen från de berörda länderna ökade avsevärt mellan 1996 och 1997, från ca 71 % till ca 75 %, och har fortsatt att öka sedan dess för att omkring 78 % under undersökningsperioden.
3.3 Priser
Prisutveckling
(71) Det genomsnittliga priset för den berörda importen, enligt uppgifter från Eurostat, sjönk från 0,51 euro/enhet 1996 till 0,46 euro/enhet under undersökningsperioden, dvs. med 10 %. En liknande nedåtgående tendens konstaterades vid en individuell analys av det genomsnittliga importpriset för vart och ett av de berörda länderna.
Prisunderskridande
(72) Kommissionen undersökte också om de exporterande tillverkarna i de berörda länderna underskred de försäljningspriser som togs ut av gemenskapstillverkarna i stickprovet under undersökningsperioden.
(73) Detta gjordes genom en jämförelse mellan de exporterade hårborstarna och de som tillverkades i gemenskapen av gemenskapstillverkarna i stickprovet. De exporterande tillverkarnas priser justerades till nivån cif gemenskapens gräns, efter tull, medan de priser som togs ut av gemenskapstillverkarna i stickprovet justerades till nivån fritt fabrik. Inom var och en av de kategorier av hårborstar som fastställts vid undersökningen jämfördes de vägda genomsnittliga priser som togs ut av gemenskapstillverkarna i stickprovet med varje berörd exporterande tillverkares vägda genomsnittliga exportpriser.
(74) Prisunderskridandemarginalerna för vart och ett av de berörda länderna, uttryckta i procent av de priser som togs ut av gemenskapstillverkarna i stickprovet, översteg 45 %.
4. Gemenskapsindustrins situation
4.1 Uppgifter avseende hela gemenskapsindustrin
Inledande anmärkning
(75) När stickprovsteknik tillämpas på gemenskapsindustrin är det kommissionens praxis att fastställa vissa skadeindikatorer avseende hela gemenskapsindustrin, t.ex. tillverkning, kapacitet, lager, försäljning, marknadsandel och sysselsättning, och att fastställa skadeindikatorer avseende enskilda företags resultat, t.ex. priser, tillverkningskostnader och vinster, på grundval av de uppgifter som konstaterats för gemenskapstillverkarna i stickprovet.
(76) Med hänsyn till strukturen och storleken hos de företag som utgör gemenskapsindustrin och till svårigheterna att inhämta uppgifter om lager avseende hela gemenskapsindustrin, var det endast möjligt att fastställa denna ekonomiska indikator med avseende på gemenskapstillverkarna i stickprovet. Eftersom dessa tillverkare står för en representativ del av gemenskapsindustrins sammanlagda försäljnings- och tillverkningsvolym kan undersökningsresultaten avseende dem under alla omständigheter anses som representativa för hela gemenskapsindustrin.
(77) Undersökningen av gemenskapstillverkarna i stickprovet visade att deras tillverknings-, kapacitets-, försäljnings-, marknadsandels- och sysselsättningssiffror på ett korrekt sett återspeglas i de uppgifter som gäller hela gemenskapsindustrin.
Tillverkning
(78) Mellan 1996 och undersökningsperioden minskade tillverkningen från omkring 20 miljoner enheter till omkring 19 miljoner enheter, dvs. med ca 3 %. Den största tillverkningsminskningen ägde rum mellan 1997 och 1998. Tillverkningen ökade visserligen igen mellan 1998 och undersökningsperioden, men den nådde inte upp till 1996 års nivå.
Produktionskapacitet
(79) Den maximala produktionskapaciteten, mätt som det antal enheter som gemenskapsindustrin kunde tillverka per år, ökade från 72 miljoner enheter 1996 till 77 miljoner enheter under undersökningsperioden, dvs. med 7,5 %. Denna ökning var inte ett resultat av investeringar i nya tillverkningsprocesser utan återspeglar resultaten av den rationalisering av tillverkningen och den modernisering av maskinerna som nämns ovan.
(80) Kapacitetsutnyttjandet minskade från omkring 28 % 1996 till omkring 25 % under undersökningsperioden. Kapacitetsutnyttjandet är fortfarande lågt med avseende på den berörda produkten, eftersom gemenskapsindustrin har ändrat sin produktmix till förmån för andra produkter än hårborstar, där konkurrensen från importerade produkter inte är lika uttalad.
Försäljningsvolym och marknadsandel
(81) Förbrukningen i gemenskapen ökade med omkring 33 % mellan 1996 och undersökningsperioden, men gemenskapsindustrins försäljningsvolym minskade med omkring 28 %, från ca 18 miljoner enheter 1996 till ca 13 miljoner enheter under undersökningsperioden. Försäljningen minskade avsevärt, med 31 %, mellan 1996 och 1998 och ökade något mellan 1998 och undersökningsperioden, men den låg fortfarande på en mycket låg nivå jämfört med 1996.
(82) Gemenskapsindustrins andel av gemenskapsmarknaden minskade från omkring 22 % 1996 till omkring 12 % under undersökningsperioden. Marknadsandelen minskade kraftigt, med 45 %, mellan 1996 och 1998 och har fortsatt minska sedan dess.
Sysselsättning
(83) Mellan 1996 och undersökningsperioden upphörde flera gemenskapstillverkare med sin verksamhet, och den personal som sysslade med hårborsttillverkning minskade. Detta ledde till att den personal som sysslade med hårborsttillverkning i gemenskapen sammanlagt minskade från 790 personer 1996 till 770 personer under undersökningsperioden.
(84) Denna utveckling återspeglar det faktum att vissa företag som i det förflutna huvudsakligen tillverkade hårborstar har försökt anpassa sitt produktutbud till förmån för andra produkter som inte berörs av detta förfarande. Dessa andra produkter, t.ex. tandborstar, badborstar, rakborstar och borstar för kosmetiskt bruk, tillhör också sektorn för toalettartiklar, och konkurrensen från importerade produkter är mindre uttalad när det gäller dessa produkter.
4.2 Uppgifter avseende gemenskapstillverkarna i stickprovet
Lager
(85) Lagren hos gemenskapstillverkarna i stickprovet minskade betydligt, med 15 %, mellan 1996 och 1998 och ökade igen mellan 1998 och undersökningsperioden till en nivå något över 1996 års nivå. Totalt sett låg lagren hos gemenskapstillverkarna i stickprovet på en relativt stabil nivå mellan 1996 och undersökningsperioden. Det bör framhållas att lagernivån under undersökningsperioden, ca 1,5 miljoner enheter, endast motsvarar ungefär en månads försäljning för gemenskapsindustrin, detta i en bransch där det är nödvändigt att hålla lager för att efterfrågan snabbt skall kunna mötas.
Priser
(86) Analysen av utvecklingen av de priser som togs ut av gemenskapstillverkarna i stickprovet visade att de totalt sett var relativt stabila mellan 1996 och undersökningsperioden. Det genomsnittliga försäljningspriset var 1,60 euro/enhet 1996 och sjönk till 1,59 euro/enhet under undersökningsperioden.
(87) Till följd av den ökade lågprisimporten från de berörda länderna från och med 1996 bibehöll de flesta av gemenskapstillverkarna i stickprovet sina priser, medan några av dem sänkte priserna. Som ytterligare en reaktion på den ökade importen stoppade gemenskapstillverkarna i stickprovet tillverkningen och försäljningen av vissa modeller av lägre kvalitet till förmån för modeller av högre kvalitet i marknadssegment där priserna var högre och den direkta konkurrensen från den dumpade importen mindre uttalad. Denna strategi hade en direkt inverkan på lönsamheten hos gemenskapstillverkarna i stickprovet, som efter 1997 steg till strax över den kritiska punkten. Priserna hade kunnat förväntas stiga till följd av denna strategi, men i stället sjönk de något.
Investeringar
(88) Mellan 1996 och undersökningsperioden ökade gemenskapstillverkarna i stickprovet sina investeringar från omkring 132000 euro till omkring 334000 euro. Den största ökningen ägde rum mellan 1996 och 1998, vilket återspeglar den omständighet att vissa av gemenskapstillverkarna i stickprovet övertog verksamhet och maskiner från andra företag som slutade tillverka hårborstar i gemenskapen.
Lönsamhet
(89) Mellan 1996 och undersökningsperioden steg lönsamheten för gemenskapstillverkarna i stickprovet från omkring - 0,2 % till omkring 0,49 %. Det faktum att dessa tillverkare lyckades nå en lönsamhet strax över den kritiska punkten bör ses mot bakgrund av deras ovannämnda beslut att stoppa tillverkningen och försäljningen av vissa modeller av lägre kvalitet till förmån för vissa marknadssegment där priserna var högre och den direkta konkurrensen från den dumpade importen mindre uttalad. Trots denna strategi kunde dock inte en minskning av försäljningsvolymen och marknadsandelen förhindras, och detta började under undersökningsperioden påverka det ekonomiska resultatet i negativ riktning. Eftersom stordriftsfördelar är möjliga i denna industri kan denna strategi endast användas i viss utsträckning, och gemenskapsindustrin måste tillverka en viss mängd standardprodukter för att på lång sikt kunna bibehålla den försäljningsvolym som krävs för att de fasta kostnaderna skall kunna täckas och en viss vinst uppnås.
(90) Dessutom tillhör gemenskapstillverkarna i stickprovet såsom nämns ovan de företag som var tillräckligt starka för att klara konkurrensen från den dumpade importen och som i viss mån drog fördel av att de som inte gjorde det fallit bort. De kan därför ha gynnats av att andra företag försvunnit, vilket betyder att deras relativt positiva utveckling vad lönsamheten beträffar kan ha övervärderats.
5. Slutsatser beträffande skada
(91) Undersökningen av de ovannämnda faktorerna visade att den dumpade importen ökade betydligt mellan 1996 och undersökningsperioden, sett både till volym och marknadsandel, för att nå omkring 78 % av gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden, samt att gemenskapsindustrins försäljningspriser avsevärt underskreds av priserna för den berörda importen, i samtliga fall med mer än 45 %.
(92) Vidare försämrades gemenskapsindustrins situation mellan 1996 och undersökningsperioden, särskilt från och med 1997. Under denna period minskade gemenskapsindustrins tillverkning, kapacitetsutnyttjande, försäljningsvolym, marknadsandel och sysselsättning.
(93) Även om gemenskapstillverkarna i stickprovet investerade i större utsträckning och deras lönsamhet förbättrades något till en nivå omkring den kritiska punkten, har undersökningen visat att den lilla förbättringen vad de ekonomiska resultaten beträffar huvudsakligen beror på dessa tillverkares beslut att till följd av lågprisimporten upphöra med tillverkningen och försäljningen av vissa modeller av lägre kvalitet och i stället inrikta sig på modeller av högre kvalitet i marknadssegment där priserna var högre och den direkta konkurrensen från den dumpade importen mindre uttalad. Det anses därför att de försäljningspriser som gemenskapstillverkarna i stickprovet tog ut skulle ha sjunkit avsevärt om de hade fortsatt tillverka samtliga produktmodeller, vilket i sin tur skulle ha medfört försämrad lönsamhet.
(94) Bortsett från det faktum att en sådan strategi som nämns ovan inte är hållbar på medellång och lång sikt, gjorde den det heller inte möjligt för gemenskapsindustrin att bibehålla eller återerövra marknadsandelar, vilket framgår av att både försäljningsvolymen och marknadsandelen fortfarande utvecklades negativt i ett läge där gemenskapsmarknaden för hårborstar expanderade kraftigt.
(95) Därför dras slutsatsen att gemenskapsindustrin har vållats väsentlig skada.
G. ORSAKSSAMBAND
1. Inledning
(96) Kommissionen undersökte i enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen huruvida importen av hårborstar från de berörda länderna hade vållat gemenskapsindustrin skada som var så omfattande att den kunde betecknas som väsentlig. Andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka samtidigt med denna kunde ha skadat gemenskapsindustrin, undersöktes också för att det skulle kunna säkerställas att den eventuella skada som vållades av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.
2. Verkan av den dumpade importen från de berörda länderna
(97) Undersökningen av den dumpade importens verkningar visade att den kraftiga ökningen, med omkring 46 %, av importen av hårborstar från de berörda länderna mellan 1996 och undersökningsperioden och importens stora andel av gemenskapsmarknaden, omkring 78 % under undersökningsperioden, sammanföll med en försämring av situationen för gemenskapsindustrin, vars andel av gemenskapsmarknaden minskade från omkring 22 % till omkring 12 %, dvs. med 10 procentenheter.
(98) Gemenskapsindustrins försäljningspriser underskreds avsevärt av priserna för den dumpade importen, som tack vare sin starka ställning på marknaden ledde prisutvecklingen. Det råder förvisso stark konkurrens på marknaden för hårborstar, och på efterfrågesidan finns det ett stort antal grossister, snabbköpskedjor och stormarknader med avsevärd köpkraft. De priser som togs ut av gemenskapstillverkarna i stickprovet sjönk något mellan 1996 och undersökningsperioden, trots att gemenskapsindustrins beslut att till följd av den dumpade importen upphöra med tillverkningen och försäljningen av vissa modeller av lägre kvalitet och i stället inrikta sig på modeller av högre kvalitet till högre priser, som i mindre utsträckning utsattes för direkt konkurrens från den dumpade importen, borde ha gjort det möjligt att höja försäljningspriserna. Dessa omständigheter leder till slutsatsen att gemenskapsindustrin har utsatts för pristryck.
(99) Samtidigt var det inte möjligt för gemenskapsindustrin att dra fördel av gemenskapsmarknadens kraftiga tillväxt, och medan marknaden expanderade med 33 % mellan 1996 och undersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym med 28 %, vilket ledde till en marknadsandelsförlust med 10 procentenheter under undersökningsperioden.
(100) Det anses således att trycket från den berörda importen i form av prisunderskridande, liksom denna imports starka ställning på marknaden vad försäljningsvolym och marknadsandel beträffar, ledde till att gemenskapstillverkarna utsattes för pristryck och att de förlorade en avsevärd försäljningsvolym och därmed också marknadsandelar.
3. Verkan av andra faktorer
(101) Kommissionen undersökte i enlighet med artikel 3.7 i grundförordningen om andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna kunde ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin led. Framför allt analyserades andra gemenskapstillverkares beteende, import från tredje land samt gemenskapsindustrins tekniska utveckling, exportutveckling och produktivitet.
Andra gemenskapstillverkare
(102) Övriga gemenskapstillverkares tillverknings- och försäljningsvolym minskade mellan 1996 och undersökningsperioden. Detsamma konstaterades i fråga om deras marknadsandel under samma period.
Import från andra tredje länder
(103) Under undersökningsperioden var det bara import från ett tredje land, Norge, som hade en andel på över 2 % av gemenskapsmarknaden. Det har dock konstaterats att det, även om denna import hade en marknadsandel över 2 % under undersökningsperioden, inte förekommer någon betydande hårborsttillverkning i Norge. Det är därför högst sannolikt att importen från detta land i själva verket kommer från något av de länder som berörs av detta förfarande, och då troligen Kina, som på det hela taget har en stark ställning på marknaden.
(104) Vad beträffar genomsnittspriserna för import från Norge förefaller de inte tillförlitliga, eftersom de skilde sig avsevärt, särskilt under 1998 och under undersökningsperioden, från genomsnittspriserna för hårborstar med ursprung både i de berörda länderna och i de andra tredje länderna.
(105) När det gäller import med ursprung i Hongkong konstaterades det vid undersökningen att exporten av hårborstar från detta land till gemenskapen låg under miniminivån under undersökningsperioden.
(106) Marknadsandelen för import med ursprung i andra tredje länder än Norge och Hongkong, slutligen, minskade stadigt mellan 1996 och undersökningsperioden, från 3 % till 2,23 %, och genomsnittspriserna för denna import under samma period låg på högre nivåer än genomsnittspriserna för importen från de berörda länderna.
Gemenskapsindustrins konkurrenskraft och exportresultat
(107) Vad gemenskapsindustrins konkurrenskraft och produktivitet beträffar har det konstaterats att gemenskapsindustrin har försökt bibehålla sina tillverknings- och försäljningsnivåer mellan 1996 och undersökningsperioden. Den har upphört att tillverka och sälja vissa produktmodeller och i stället inriktat sig på andra, i avsikt att bibehålla en viss nivå i fråga om försäljning och konkurrenskraft.
(108) Mellan 1996 och undersökningsperioden bibehöll gemenskapsindustrin en stabil försäljningsnivå på exportmarknader där den också direkt konkurrerade med de berörda exporterande tillverkarna, t.ex. den amerikanska och den japanska marknaden där det finns en efterfrågan på produkter av hög kvalitet tillverkade av gemenskapsindustrin.
4. Slutsatser beträffande orsakssamband
(109) Gemenskapsindustrins negativa situation sammanföll med en ökning av importen från de berörda länderna till priser som avsevärt underskred gemenskapsindustrins.
(110) Med hänsyn till den berörda importens mycket starka ställning har det inte varit möjligt att identifiera några andra faktorer som kan ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. De övriga gemenskapstillverkarnas tillverkning, försäljningsvolym och marknadsandel minskade mellan 1996 och undersökningsperioden, och de kan därför inte ha bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. Importen från andra tredje länder hade under undersökningsperioden en mycket liten marknadsandel jämfört med den berörda importens marknadsandel, och de genomsnittliga priserna för importen från andra tredje länder föreföll under undersökningsperioden vara högre än priserna för den berörda importen, och det måste därför anses som uteslutet att denna import har vållat gemenskapsindustrin skada.
(111) Preliminärt dras därför slutsatsen att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit har orsakats av import av hårborstar med ursprung i de fyra berörda länderna.
H. GEMENSKAPENS INTRESSE
(112) För bedömningen av gemenskapens intresse undersökte kommissionen vilka verkningar det sannolikt skulle få för de berörda ekonomiska aktörerna om antidumpningsåtgärder infördes respektive inte infördes. Särskilda frågeformulär sändes till ett antal berörda parter som bedömdes ha ett direkt intresse av den produkt som är föremål för undersökning, nämligen leverantörer av råmaterial för hårborstar och icke närstående importörer och handlare med inriktning på den berörda produkten. Bureau Européen des Unions de Consommateurs, dvs. Europeiska byrån för konsumentorganisationer (nedan kallad BEUC), inbjöds också att lämna synpunkter.
1. Gemenskapsindustrin
Gemenskapsindustrins struktur
(113) Gemenskapsindustrin består huvudsakligen av små och medelstora företag. Tillverkningsprocessen är i hög grad automatiserad och kapitalintensiv. Väsentliga stordriftsfördelar kan uppnås vid tillverkning av stora volymer av samma modell.
(114) Hårborstar är en konsumentprodukt som finns i ett stort antal olika modeller. Även om vissa modeller av hårborstar har tillverkats under många år, är denna produkt också föremål för modeväxlingar, och i vissa marknadssegment, t.ex. specialiserade produkter för frisörer och lyxprodukter, finns en efterfrågan på endast begränsade mängder.
(115) Under de senaste åren har gemenskapsindustrin genomgått en väsentlig omstrukturering beroende på att vissa företag beslutat att minska eller fullständigt upphöra med hårborsttillverkningen. Vissa företag har övertagits, medan andra har ersatt sin egen tillverkning med import, framför allt från de berörda länderna.
Gemenskapsindustrins livskraft
(116) Trots att väsentlig skada konstaterats förefaller gemenskapsindustrin vara livskraftig och konkurrenskraftig. Denna preliminära bedömning bygger på en värdering av följande faktorer:
Omstrukturering: Det är viktigt att notera att gemenskapsindustrin, såsom konstaterats i fråga om gemenskapstillverkarna i stickprovet, har rationaliserat sin tillverkning och moderniserat sina maskiner, vilket innebär att den har ökat sin produktionskapacitet genom att göra de befintliga anläggningarna mer effektiva.
Utveckling av nya produkter: Gemenskapstillverkarna har utvecklat nya hårborstmodeller för att kunna hålla sig kvar i branschen genom att erbjuda nya produkter som i ett inledningsskede utsätts för mycket liten konkurrens från tredje land.
Exportresultat: Gemenskapsindustrins export av den berörda produkten var mellan 1996 och undersökningsperioden relativt stabil och låg på omkring 7 miljoner enheter.
Möjliga verkningar om åtgärder införs
(117) För det första kan gemenskapsindustrin förväntas öka sin andel av gemenskapsmarknaden om antidumpningsåtgärder införs. Denna bedömning stöds av det faktum att det finns en betydande produktionskapacitet. För det andra kan kapacitetsutnyttjandet, och därmed tillverkningen, förväntas öka, varigenom gemenskapstillverkarna skulle kunna sänka sina enhetskostnader. Priserna kan förväntas öka något, men inte med ett belopp motsvarande en eventuell antidumpningstull. Sammanfattningsvis kan den ökade tillverkningen och försäljningen, å ena sidan, och de minskade enhetskostnaderna, å andra sidan, förväntas göra det möjligt för gemenskapstillverkarna att återfå sin lönsamhet.
Möjliga verkningar om åtgärder inte införs
(118) Om inga åtgärder införs förväntas den negativa utveckling som konstaterats mellan 1996 och undersökningsperioden fortsätta. En ytterligare försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation, framför allt av dess försäljningsvolym och marknadsställning, skulle utgöra ett hot mot dess verksamhet och sannolikt leda till företagsnedläggningar och förlorade arbetstillfällen. Uppgifter som lämnats av gemenskapstillverkarna i stickprovet visar att de under de senaste åren tvingats anstränga sig för att bibehålla sin ekonomiska situation och återfå sin lönsamhet och sin marknadsandel. Om den nuvarande situationen kvarstår kan företagen förväntas bli oförmögna att hålla sig kvar i branschen.
(119) Eftersom den personal som sysslar med hårborsttillverkning minskas, ersätts inte längre den yrkesutbildade personalen, vilket kan få till följd att sakkunskapen när det gäller tillverkning av denna produkt försvinner. Det tryck att tillverka lågprisprodukter som marknaden utsätts för leder dessutom till att billiga råmaterial används, på bekostnad av kvaliteten. Denna situation är särskilt skadlig för gemenskapsindustrin, som under många år har haft gott rykte över hela världen inom denna sektor och därför har fortsatt använda råmaterial av hög kvalitet men ändå försökt erbjuda sina produkter till konkurrenskraftiga priser.
2. Leverantörer av råmaterial för hårborstar
(120) Frågeformulär avseende gemenskapens intresse sändes till över 20 leverantörer av råmaterial för hårborstar, dvs. borst, trä, plast, syntetfibrer osv., vilka huvudsakligen säljer till gemenskapsindustrin men även till vissa av de exporterande tillverkarna. Endast en leverantör samarbetade vid undersökningen.
(121) Undersökningen visade att det finns två olika typer av leverantörer av råmaterial för hårborstar. Det finns å ena sidan stora företag för vilka leverans av råmaterial för hårborstar inte utgör någon betydande del av verksamheten och som inte ansåg sig beröras av detta förfarande. Å andra sidan finns det små och medelstora företag som menade att de inte hade tillräckliga resurser för att besvara frågeformuläret.
(122) Eventuella antidumpningstullar skulle påverka dessa råmaterialleverantörer på olika sätt. För den första kategorin leverantörer skulle eventuella antidumpningsåtgärder avseende hårborstar sannolikt inte ha någon effekt, vilket återspeglas av den bristande viljan att samarbeta vid undersökningen. Om antidumpningsåtgärder skulle införas kan dock dessa förväntas få positiva effekter för de leverantörer som tillhör den grupp av små och medelstora företag för vilka hårborstar utgör en väsentlig del av verksamheten.
3. Icke närstående importörer och handlare i gemenskapen
(123) Mer än trettio frågeformulär sändes till icke närstående importörer och handlare i gemenskapen. De icke närstående importörerna av den berörda produkten i gemenskapen samarbetade endast i begränsad omfattning. Endast nio svar mottogs, varav några var ofullständiga.
(124) I dessa företag kunde ingen personal och inga betydande investeringar direkt kopplas till den berörda produkten. Vad de icke närstående importörerna beträffar visade undersökningen att dessa inte handlar uteslutande med den berörda produkten utan även med ett antal andra produkter. När det gäller handlarna är de flesta av dem stormarknader, snabbköpskedjor och liknande för vilka den berörda produkten endast utgör en obetydlig del av verksamheten.
(125) Med hänsyn till det stora antalet leverantörer på denna marknad är det dessutom sannolikt att en eventuell prisökning till följd av antidumpningsåtgärder skulle bli tämligen liten och därmed skulle överföras till importörernas och handlarnas kunder. Kostnadsökningen för vissa av importörerna, som importerar hårborstar från exporterande tillverkare med låga dumpningsmarginaler, skulle också bli relativt liten, så dessa importörers och handlares verksamhet skulle inte hotas i någon betydande utsträckning.
(126) Mot bakgrund av ovanstående dras preliminärt slutsatsen att eventuella antidumpningsåtgärder sannolikt inte skulle påverka de icke närstående importörerna på något avgörande sätt, särskilt som de inte uteslutande handlar med den berörda produkten utan även med ett stort antal andra produkter.
4. Konsumenter
(127) BEUC samarbetade inte och lämnade inga synpunkter, trots en uttrycklig inbjudan att göra det. För att de eventuella verkningarna av antidumpningstullar för konsumenterna skulle kunna värderas beaktades emellertid nedanstående faktorer.
(128) Om man antar att de exporterande tillverkare som omfattas av höga antidumpningstullar skulle upphöra att exportera till gemenskapsmarknaden därför att deras produkter inte håller den kvalitet som krävs för att de skall kunna konkurrera med gemenskapsindustrins och de övriga exporterande tillverkarnas produkter till rimliga priser, skulle deras produkter kunna ersättas med export från de berörda länder som omfattas av lägre tullar. I detta sammanhang bör det noteras att den genomsnittliga antidumpningstullen för de övriga kända exporterande tillverkarna skulle vara relativt låg. Erfarenheten visar dessutom att de tullbelopp som betalas i en bransch som i likhet med denna präglas av höga påslag inte automatiskt överförs till konsumenterna. Vidare kan konsumenterna övergå till att köpa produkter som tillverkas av gemenskapsindustrin.
(129) Med hänsyn till de tullsatser som föreslås för ett antal av de berörda exporterande tillverkarna, det stora antalet konkurrerande tillverkare i gemenskapen och förekomsten av import från andra tredje länder, är det också osannolikt att åtgärderna skulle leda till allmänt höjda priser på hårborstar i gemenskapen.
5. Konkurrens- och handelssnedvridande verkningar
(130) När det gäller verkningarna av eventuella åtgärder för konkurrensen i gemenskapen förefaller det troligt att ett antal av de berörda exporterande tillverkarna, eftersom de har en stark ställning på marknaden, kommer att fortsätta att sälja sina modeller, men till icke skadevållande priser. Det kommer därför fortfarande att finnas ett stort antal konkurrenter på marknaden, och användarna kommer även fortsättningsvis, såsom konstateras ovan, att med hänsyn till det stora antalet tillverkare i gemenskapen, den omfattande importen från tredje land och marknadens öppenhet kunna välja mellan olika leverantörer som erbjuder den berörda produkten till rimliga priser.
(131) Mot denna bakgrund dras därför slutsatsen att konkurrensen med största sannolikhet kommer att förbli stark efter införandet av antidumpningsåtgärder. Det kommer att finnas ett stort antal aktörer på marknaden som kommer att kunna tillgodose efterfrågan genom att erbjuda ett stort antal olika produktmodeller. Det är alltså osannolikt att ett införande av antidumpningstullar i någon större utsträckning skulle begränsa konsumenternas valmöjligheter eller försvaga konkurrensen.
6. Slutsats beträffande gemenskapens intresse
(132) Av ovanstående orsaker anses det inte finnas några tvingande skäl som talar mot ett införande av antidumpningstullar.
I. FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER
1. Nivå för undanröjande av skada
(133) Med hänsyn till de slutsatser som nåtts beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder vidtas, så att det förhindras att den dumpade importen vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.
(134) Vid fastställandet av tullens nivå togs hänsyn till de dumpningsmarginaler som konstaterats och till det tullbelopp som är nödvändigt för att den skada som gemenskapsindustrin lider skall kunna undanröjas.
(135) För fastställandet av den tullnivå som krävs för undanröjande av den skada som dumpningen orsakar var det först nödvändigt att bestämma vilken minsta vinst före skatt som gemenskapstillverkarna behöver för att kunna bibehålla sin konkurrenskraft. Det har konstaterats att en vinstmarginal på 5 % utgör ett lämpligt minimum med hänsyn till behovet av långsiktiga investeringar. Detta är också den vinstnivå som gemenskapsindustrin rimligen skulle kunna förvänta sig om ingen skadevållande dumpning förekom.
(136) Den nödvändiga prishöjningen fastställdes sedan på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, vilket fastställts i samband med beräkningarna av prisunderskridandet enligt ovan, och det icke skadevållande priset för de olika modeller som såldes av gemenskapsindustrin på gemenskapsmarknaden. Det icke skadevållande priset erhölls genom att gemenskapsindustrins genomsnittliga verkliga vinst drogs från dess försäljningspris och den ovannämnda vinstmarginalen på 5 % lades till. De eventuella skillnader som konstaterades vid denna jämförelse uttrycktes sedan i procent av det sammanlagda importvärdet cif, och dessa skillnader var i samtliga fall större än de konstaterade dumpningsmarginalerna.
2. Föreslagen preliminär antidumpningstull
(137) Såsom förklaras ovan var nivåerna för undanröjande av skada i samtliga fall högre än de dumpningsmarginaler som konstaterats. Enligt artikel 7.2 i grundförordningen bör den preliminära tull som införs motsvara den lägre marginalen, dvs. dumpningsmarginalen.
(138) När det gäller de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina ansågs det lämpligt, för att åtgärdernas effektivitet skulle kunna säkras trots att samarbetsviljan låg på en extremt låg nivå, att införa en antidumpningstull i form av en särskild tull på 0,55 euro per enhet.
(139) De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar därför den situation som konstaterats vid undersökningen beträffande företagen i fråga. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller "alla övriga företag") gäller alltså enbart import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkas av de företag och därmed de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkas av något annat företag som inte specifikt nämns i denna förordnings föreskrivande del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som specifikt nämns, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats som gäller "alla övriga företag".
(140) Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att enhetens namn ändrats eller nya tillverknings- eller försäljningsenheter inrättats) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen(9) tillsammans med alla relevanta upplysningar, särskilt om eventuella förändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och exportförsäljning som hänger samman med t.ex. namnbytet eller förändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Kommissionen kommer vid behov att efter samråd med rådgivande kommittén ändra förordningen på motsvarande sätt genom att uppdatera förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.
J. SLUTBESTÄMMELSE
(141) Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken berörda parter skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Vidare bör det anges att alla avgöranden i denna förordning är preliminära och kan behöva övervägas på nytt om kommissionen skulle föreslå en slutgiltig tull.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av hårborstar enligt KN-nummer 96032930 med ursprung i Kina, Sydkorea, Taiwan och Thailand.
Plats för tabell
2. Förfarandet avseende import av hårborstar med ursprung i Hongkong skall avslutas.
3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.
4. Den produkt som avses i punkt 1 får övergå till fri omsättning i gemenskapen endast om det ställs en säkerhet motsvarande beloppet för den preliminära tullen.
Artikel 2
Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen inom en månad efter den dag då denna förordning träder i kraft.
Enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter yttra sig om tillämpningen av denna förordning inom en månad efter den dag då den träder i kraft.
Artikel 3
Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.
Artikel 1 i denna förordning skall tillämpas i sex månader.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 8 maj 2000.