РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 710/2009 НА КОМИСИЯТА
от 5 август 2009 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 889/2008 за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета във връзка с определянето на подробни правила относно биологичното производство на аквакултурни животни и морски водорасли
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91 (1), и по-специално член 11, член 13, параграф 3, член 15, параграф 2, член 16, параграф 1, член 16, параграф 3, букви а) и в), член 17, параграф 2, член 18, параграф 5, член 19, параграф 3, втора алинея, член 22, параграф 1, член 28, параграф 6, член 38, букви a), б) и в) и член 40 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 834/2007, и по-специално с дял III от него, се определят основните изисквания по отношение на производството на аквакултурни животни и морски водорасли. Следва да се определят подробни правила за прилагането на тези изисквания чрез изменение на Регламент (ЕО) № 889/2008 на Комисията (2), с който се определят подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007.
(2)
В Съобщението на Комисията до Съвета и до Европейския парламент относно стратегията за устойчиво развитие на европейската аквакултура (3) е представено виждане за развитието на този сектор за десетгодишен период с цел създаването на стабилен отрасъл в селските и крайбрежните райони, осигуряващ алтернативни на риболовната промишленост възможности по отношение на продукти и работни места. В съобщението се изтъква потенциалът за биологично производство на аквакултури и изискването да бъдат разработени норми и критерии.
(3)
За да се гарантира еднакво разбиране, установените в член 2 от Регламент (ЕО) № 889/2008 определения следва да бъдат допълнени и коригирани, за да се избегнат неясноти и да се гарантира единното прилагане на правилата за биологично производство на аквакултурни животни и морски водорасли.
(4)
Водният район на отглеждане на биологичните морски водорасли и аквакултурни животни е от първостепенно значение за отглеждане на продукти, които са едновременно безопасни и висококачествени, при минимално въздействие върху водната околна среда. В законодателството на Общността относно качеството на водите и замърсителите в храните, включващо Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 октомври 2000 г. за установяване на рамка за действията на Общността в областта на политиката за водите (4), Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 17 юни 2008 г. за създаване на рамка за действие на Общността в областта на политиката за морска среда (Рамкова директива за морска стратегия) (5), Регламент (ЕО) № 1881/2006 на Комисията от 19 декември 2006 г. за определяне на максимално допустимите количества на някои замърсители в храните (6), както и регламенти (ЕО) № 852/2004 (7), (ЕО) № 853/2004 (8) и (ЕО) № 854/2004 на Европейския парламент и на Съвета (9), се определят екологични цели по отношение на водите и се гарантира високо качество на храните. Следователно за производството на морски водорасли и аквакултури е целесъобразно да се изготви план за устойчиво управление, включващ конкретни мерки като намаляване на отпадъците.
(5)
Директива 85/337/ЕИО на Съвета от 27 юни 1985 г. относно оценката на въздействието на някои публични и частни проекти върху околната среда (10), Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. за опазване на естествените местообитания и на дивата флора и фауна (11) и Директива 79/409/ЕИО на Съвета от 2 април 1979 г. относно опазването на дивите птици (12) следва да гарантират подходящо взаимодействие с околната среда, като се отчита въздействието на тези дейности върху екологичните цели по отношение на водите, формулирани съгласно директиви 2000/60/ЕО и 2008/56/ЕО. Следва да се предвидят разпоредби за изготвянето на оценка на въздействието върху околната среда, включваща най-добрия начин на приспособяване към заобикалящата среда и намаляване на възможните отрицателни последствия. Следва да се обърне внимание на факта, че тези оценки следва да гарантират, че биологичното производство на морски водорасли и аквакултурни животни, което е относително нова дейност в сравнение с биологичното земеделие, е не само екологично приемливо, но и в сравнение с другите възможности, е в най-голямо съответствие с широките обществени интереси и е едновременно устойчиво и съобразено с околната среда.
(6)
Специфичната характеристика на водата като разтваряща среда изисква производствените единици за биологични и небиологични аквакултури да бъдат подходящо отделени; следва да бъдат определени подходящи мерки за отделяне. Предвид променливото положение по отношение на сладководната и морската околна среда на цялата територия на Общността, за предпочитане е подходящите отстояния на отделяне да бъдат определени на равнището на държавите-членки, тъй като държавите-членки най-добре могат да се справят с въпроса за отделянето, като се има предвид разнородния характер на такива водни околни среди.
(7)
Отглеждането на морски водорасли може да има благоприятно въздействие в някои отношения, например отстраняване на излишните хранителни вещества, и може да улесни поликултурното отглеждане. Необходимо е да се вземат мерки срещу прекалено интензивното събиране на диворастящи морски водорасли, за да могат последните да се възстановят и за да се гарантира, че производството не оказва значително въздействие върху състоянието на околната водна среда.
(8)
Държавите-членки са изправени пред нарастващ дефицит при доставката на биологично произведени протеинови култури. В същото време вносът на биологично произведен протеинов фураж е недостатъчен, за да отговори на нуждите. Общата площ, на която се отглеждат биологично произведени протеинови култури, не е достатъчно голяма, за да задоволи потребностите от биологично произведени протеини. Следователно при определени условия следва да се разреши да се използва за храна протеинов фураж от парцели, които са в първата година от своя преходен период.
(9)
Като се има предвид ранният етап на развитие на биологичното производство на аквакултурни животни, няма достатъчни количества биологично отгледани животни за разплод. Следва да се предвидят разпоредби за въвеждане на небиологично отгледани животни за разплод и ювенилни екземпляри при някои условия.
(10)
При биологичното производство на аквакултурни животни следва да се гарантира задоволяване на видово специфичните потребности. В това отношение животновъдните практики, системите за управление и садковите системи следва да удовлетворяват изискванията за хуманно отношение към животните. Следва да се предвидят разпоредби за подходящото изграждане на клетки и мрежови заграждения в морето, както и за системи за отглеждане на сушата. С цел намаляване до минимум на вредителите и паразитите, както и за поддържане на високи стандарти за опазване на здравето на животните и хуманно отношение към тях, следва да се определи максимална посадка. Като се има предвид голямото разнообразие от видове със специфични потребности, следва да се определят специфични разпоредби.
(11)
Последните технически достижения доведоха до все по-широко използване на затворен тип рециркулационни системи за производство на аквакултури, като тези системи са зависими от външни ресурси и са енергоемки, но дават възможност за намаляване на изхвърляните отпадъци и предотвратяване на изпускането на животни. Поради принципа, че биологичното производство трябва да е възможно най-близо до природата, използването на такива системи в биологичното производство не следва да се разрешава преди да бъдат придобити повече знания. Използването в изключителни случаи следва да е възможно само за специфичните производствени условия в люпилни и разсадни и/или отрасни басейни.
(12)
Общите принципи за биологично производство в съответствие с разпоредбите на членове 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета се основават на адекватно разработване и управление на биологични процеси, основани на екологичните системи и използващи вътрешни за тези системи природни ресурси чрез методи, при които по-специално се прилагат аквакултурни практики, които съответстват на принципа за устойчива експлоатация на рибните ресурси. Те съдържат също така принципа за запазване на биоразнообразието на естествените водни екосистеми при производството на аквакултури. Иначе посочените принципи се основават на оценка на риска, както и на използване на предпазни и превантивни мерки, когато е целесъобразно. За тази цел следва да се уточни, че изкуственото индуциране на възпроизводството на аквакултурни животни чрез хормони и техните производни е несъвместимо с концепцията за биологично производство и с възприемането от страна на потребителите на произведените по биологичен път аквакултурни продукти, и че следователно такива вещества следва да не бъдат използвани при биологичното производство на аквакултури.
(13)
Фуражът за аквакултурни животни следва да отговаря на хранителните потребности, както и на здравното изискване фуражът с произход от даден вид да не бъде даван за храна на животни от същия вид, както е постановено в Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (13). Следователно е целесъобразно да бъдат определени специфични разпоредби за месоядни и немесоядни аквакултурни животни.
(14)
Суровините, използвани за фураж на биологично отглежданите хищни риби и ракообразни, следва да произхождат за предпочитане от устойчивата експлоатация на рибни ресурси, както е посочено в член 5, буква о) от Регламент (ЕО) № 834/2007 и съгласно определението в член 3, буква д) от Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (14), или биологичен фураж, получен от източници на биологични аквакултури. Като се има предвид, че поради ранния етап на биологичното производство на аквакултури и на устойчивата експлоатация на рибни ресурси може да възникне недостиг на биологичен фураж или на фураж, получен от устойчиво експлоатирани рибни ресурси, следва да се предвидят разпоредби за използването на небиологичен фураж въз основа на Регламент (ЕО) № 1774/2002 на Европейския парламент и на Съвета (15), с който се установяват здравните правила относно материали от рибен произход, които могат да се използват при производството на аквакултури, и се предвижда забрана определени материали, получени от риби, отглеждани в стопанства, да бъдат давани за храна на отглеждани в стопанства риби от същия вид.
(15)
За целите на биологичното производство на аквакултурни животни и морски водорасли се разрешава при точно определени условия употребата на някои небиологични фуражни суровини, фуражни добавки и технологични спомагателни вещества. Въпросните нови продукти и вещества следва да бъдат разрешени в съответствие с член 16, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 834/2007. Въз основа на препоръката на специално сформираната експертна група (16) по въпросите на „Рибните фуражи и материалите за почистване в биологичното производство на аквакултури“, която заключи, че веществата, които вече са включени в приложение V и приложение VI към Регламент (ЕО) № 889/2008 и са разрешени за биологично животновъдство, следва да бъдат разрешени и за биологичното производство на аквакултури, и че някои вещества са абсолютно необходими за определени видове риби, тези вещества следва да бъдат добавени в приложение VI към посочения регламент.
(16)
Отглеждането на филтриращи двучерупчести мекотели може да има благоприятно въздействие върху качеството на крайбрежните води поради отстраняването на хранителни вещества от водите и може да улесни поликултурното отглеждане. Следва да бъдат определени специфични правила за мекотелите като се отчита фактът, че не се изисква допълнително хранене и следователно въздействието върху околната среда в това отношение би могло да е по-ниско, отколкото при другите клонове на производството на аквакултури.
(17)
Здравният мениджмънт на животните следва да се основава предимно върху превантивни методи. Предвидените в настоящия регламент мерки не следва да засягат Директива 2006/88/ЕО на Съвета от 24 октомври 2006 г. относно ветеринарномедицинските изисквания за аквакултури и продукти от тях и за предотвратяване и борба с някои болести по водните животни (17) в случай на ветеринарно лечение. При определени условия следва да бъдат разрешени някои вещества за почистване, обработка срещу обрастване и дезинфекциране на производственото оборудване и съоръжения. Употребата на вещества за дезинфекциране в присъствието на живи животни изисква особено внимание и мерки за безвредното прилагане на веществата. Такива вещества следва да бъдат разрешени в съответствие с член 16, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 834/2007. Въз основа на препоръката на специално сформираната експертна група тези вещества следва да бъдат включени в приложението.
(18)
Следва да бъдат определени специфични правила за ветеринарно лечение, които категоризират различните видове лечение и ограничават честотата на прилагане в случаите на алопатично лечение.
(19)
По време на манипулации и транспортиране на жива риба следва да се вземат предпазни мерки за удовлетворяване на физиологичните потребности на рибите.
(20)
Преходът към метода на биологично производство изисква адаптация на всички средства към биологичния метод в рамките на определен период. В зависимост от предишните производствени системи следва да бъдат определени конкретни периоди на преход.
(21)
Оказа се, че някои от приложенията към Регламент (ЕО) № 889/2007 съдържат грешки. Следва да бъдат предвидени разпоредби за поправка на грешките.
(22)
Следва да бъдат предвидени разпоредби за специфични изисквания за контрол, при които се отчитат особеностите на аквакултурите.
(23)
За да бъде улеснено преминаването към новите правила на Общността от страна на стопанствата, които вече произвеждат по биологичен начин съгласно национални или частни стандарти, следва да бъдат определени някои преходни мерки.
(24)
Биологичното производство на аквакултури е сравнително нова област на биологичното производство в сравнение с биологичното земеделие, където има дългогодишен опит на равнището на стопанствата. Като се има предвид растящият интерес на потребителите към биологично произведените продукти от аквакултури, преходът на единиците за производство на аквакултури към биологично производство вероятно ще продължи да нараства. Това скоро ще доведе до по-голям опит и технически познания. Освен това се очаква планираните научни изследвания да доведат до нови познания, по-специално относно садковите системи, необходимостта от небиологични фуражни съставки или посадката при някои биологични видове. Новите познания и техническия напредък, които се очаква да доведат до усъвършенстване на биологичното производство на аквакултури, следва да бъдат отразени в правилата за производство. Затова следва да се предвиди преразглеждане на сегашното законодателство с оглед на неговото изменение, където е целесъобразно.
(25)
Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменен.
(26)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на регулаторния Комитет по биологично производство,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 889/2008 се изменя, както следва:
1.
В член 1, параграф 2 се заменя със следния текст:
„2. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
животински видове, различни от посочените в член 7, и
б)
аквакултурни животни, различни от посочените в член 25а.
Дял II, дял III и дял IV се прилагат mutatis mutandis към такива продукти до приемането на подробни разпоредби за производството на тези продукти въз основа на Регламент (ЕО) № 834/2007.“
2.
Член 2 се изменя, както следва:
а)
буква е) се заменя със следното:
„е)
„производствена единица“ означава всички активи, използвани за производствения сектор, като например производствените помещения, парцелите земя, пасищата, площите за дейности на открито, сградите за животните, рибовъдните басейни, садковите системи за морски водорасли или аквакултурни животни, концесии на бреговата ивица или на морското дъно, помещенията за складиране на културите, растителните продукти, продуктите от морски водорасли, животинските продукти, суровините и всякакви други входни суровини, свързани с този конкретен производствен сектор;“
б)
след буква и) се добавят следните букви:
„й)
„затворен тип рециркулационно съоръжение за производство на аквакултури“ означава съоръжение, в което производството на аквакултури се осъществява в затворена среда на сушата или върху плавателен съд, включващо рециркулация на водата и зависещо от постоянното подаване на енергия от външен източник за стабилизиране на околната среда за аквакултурните животни;
к)
„енергия от възобновяеми източници“ означава енергия от възобновяеми неизкопаеми енергийни източници: вятърна, слънчева, геотермална енергия, енергия на вълните, енергия от приливи и отливи, водноелектрическа енергия, сметищен газ, газ от пречиствателни инсталации за отпадни води и биогазове;
л)
„люпилен басейн“ означава място за развъждане, излюпване и отглеждане през ранните жизнени стадии на аквакултурни животни, по-специално на риби и черупчести;
м)
„отрасен и/или разсаден басейн“ означава място, където се прилага система за междинно отглеждане между етапа на излюпване и етапа на угояване. Етапът на отглеждане в развъден басейн приключва в рамките на първата третина от производствения цикъл, с изключение на видовете, които са в процес на трансформация;
н)
„замърсяване“ в рамките на производството на аквакултури и морски водорасли означава пряко или непряко въвеждане в околната водна среда на вещества или енергия, съгласно определението в Директива 2008/56/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (18) и в Директива 2000/60/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (19), във водите, за които се отнася всяка съответна директива;
о)
„поликултурно отглеждане“ в рамките на производството на аквакултурни животни и морски водорасли означава отглеждането в една и съща производствена единица на два или повече видове, обикновено от различни трофични нива;
п)
„производствен цикъл“ в рамките на производството на аквакултури и морски водорасли означава жизнения цикъл на аквакултурно животно или морско водорасло от най-ранния жизнен стадий до добива;
р)
„местни видове“ в рамките на производството на аквакултурни животни и морски водорасли означава видовете, които не са чуждоземни или неприсъстващи в района съгласно Регламент (ЕО) № 708/2007 (20) на Съвета; видовете, включени в приложение IV към Регламент (ЕО) № 708/2007, могат да се смятат за местни видове.
с)
„посадка“ в рамките на производството на аквакултурни животни означава живото тегло на животните на кубичен метър вода във всеки момент по време на етапа на угояване, а при отглеждане на писиеви риби и скариди - теглото на квадратен метър от повърхността.
3.
В дял II се създава следната глава 1а:
„ГЛАВА 1а
Производство на морски водорасли
Член 6a
Обхват
В настоящата глава се определят подробни правила за производство по отношение на събирането и отглеждането на морски водорасли. Тя се прилага mutatis mutandis за производството на всички многоклетъчни морски водорасли или на фитопланктон и микроводорасли, предназначени за по-нататъшна употреба като фураж за аквакултурни животни.
Член 6б
Пригодност на водната среда и план за устойчиво управление
1. Дейностите се разполагат на места, които не се замърсяват от неразрешени за биологичното производство продукти или вещества или от замърсители, които биха изложили на риск биологичния характер на продуктите.
2. Производствените единици за биологично и небиологично производство се отделят по подходящ начин. Мерките за отделяне се основават на естественото местоположение, отделните водоразпределителни системи, отстоянията, приливните и отливните течения и разполагането на производствената единица за биологично производство по течението или срещу течението. Властите на държавите-членки могат да определят райони, които те смятат за неподходящи за биологично отглеждане на аквакултури или добив на морски водорасли, и могат също да определят минимални отстояния на отделяне между единиците за биологично и небиологично производство.
Когато са определени минимални отстояния на отделяне, държавите-членки предоставят тази информация на операторите, на другите държави-членки и на Комисията.
3. За всички нови дейности, кандидатстващи да бъдат признати за биологично производство и произвеждащи повече от 20 тона продукти от аквакултури годишно, се изисква съответстваща на производствената единица оценка на въздействието върху околната среда с цел установяване на условията на производствената единица и на нейната непосредствена околна среда, както и на вероятните последици от нейната експлоатация. Операторът представя оценката на въздействието върху околната среда пред надзорния или контролния орган. Съдържанието на оценката на въздействието върху околната среда се основава на приложение IV към Директива 85/337/ЕИО на Съвета (21). Ако производствената единица вече е била обект на еквивалентна оценка, разрешава се използването на последната за тази цел.
4. Операторът представя съответстващ на производствената единица план за устойчиво управление на производството на аквакултурни животни и на добива на морски водорасли.
Планът се актуализира ежегодно и включва подробно описание на екологичните последствия от дейността, необходимия мониторинг на околната среда и списък на мерките, които трябва да се предприемат с цел свеждане до минимум на отрицателните въздействия върху заобикалящата водна и сухоземна околна среда, включително, където е приложимо, количеството хранителни вещества, изпускани в околната среда за един производствен цикъл или за една година. В плана се отбелязват прегледите и ремонта на техническото оборудване.
5. Операторите на стопанска дейност за производство на аквакултурни животни и морски водорасли използват за предпочитане възобновяеми енергийни източници и рециклират материалите, а като част от плана за устойчиво управление те изготвят програма за намаляване на отпадъците, която да бъде въведена от началото на дейността. Където е възможно, използването на остатъчна топлина се ограничава до енергията от възобновяеми източници.
6. За добив на морски водорасли се прави еднократна оценка на биомасата в самото начало.
Член 6в
Устойчив добив на диворастящи морски водорасли
1. В производствената единица или в стопанството се води документална отчетност, която дава възможност на оператора да установи, а на надзорния или контролния орган - да провери и да се увери, че събиращите водорасли лица са доставили само диворастящи морски водорасли, добити в съответствие с Регламент (ЕО) № 834/2007.
2. Събирането на реколтата се извършва по такъв начин, че добитите количества да не оказват значително въздействие върху състоянието на околната водна среда. Предприемат се мерки за осигуряване на възстановяването на морските водорасли, като например техника на събиране на реколтата, минимални размери, възрастови групи, репродуктивни цикли или размери на оставащите водорасли.
3. Ако морските водорасли се добиват от съвместно използван или общ район на добив, се изисква наличието на документация, доказваща, че цялата реколта е в съответствие с изискванията на настоящия регламент.
4. По отношение на член 73б, параграф 2, букви б) и в) тази документация трябва да включва доказателства за устойчиво управление и за отсъствието на дългосрочно въздействие върху районите на добив.
Член 6г
Отглеждане на морски водорасли
1. При отглеждането на морски водорасли в морето се използват само хранителни вещества, естествено срещащи се в околната среда или произхождащи от биологичното производство на аквакултурни животни, за предпочитане разположено наблизо като част от система за поликултурно отглеждане.
2. При разположените на сушата съоръжения, където се използват външни източници на хранителни вещества, равнището на хранителни вещества в отпадните води е проверимо същото или по-ниско от това в постъпващата вода. Могат да се използват само хранителните вещества от растителен или минерален произход, които са включени в приложение I.
3. Посадката или интензивността на експлоатация се записват и чрез тях се поддържа екологичната цялост на околната водна среда, като се гарантира, че не се надвишава максималното количество морски водорасли, което околната среда може да поеме без отрицателни последствия.
4. Използваните за отглеждане на морски водорасли въжета и друго оборудване се използват повторно или се рециклират, когато е възможно.
Член 6д
Мерки срещу обрастването и почистване на производственото оборудване и съоръжения
1. Причиняващите биологично обрастване организми се отстраняват само с физически средства или ръчно и, където е уместно, се връщат в морето на разстояние от стопанството.
2. Почистването на оборудването и съоръженията се извършва с физически или механични средства. Когато това е незадоволително, могат да се използват само веществата, включени в раздел 2 от приложение VII.
4.
В член 21, параграф 2 се заменя със следното:
„2. До 20 % от общото средно количество на фуража, използван за храна на селскостопанските животни, може да произхожда от паша или коситба на постоянни пасища, парцели с многогодишни фуражни култури или протеинови култури, отглеждани съгласно принципите на биологичното управление върху земи, намиращи се в първата година от своя преход, при условие че те представляват част от самото земеделско стопанство и не са били част от единица за биологично производство на това стопанство през последните пет години. В случай, че се използват едновременно както фураж, произведен при преход към биологично производство, така също и фураж от парцели в първа година на преход, общият комбиниран процентен дял на тези два вида фураж не следва да надвишава максимално допустимите процентни дялове, определени в параграф 1.“
5.
В дял II се създава следната глава 2а:
„ГЛАВА 2а
Производство на аквакултурни животни
Раздел 1
Общи разпоредби
Член 25a
Обхват
В настоящата глава се определят подробни правила за производство по отношение на видовете риби, ракообразни, бодлокожи и мекотели, обхванати от приложение XIIIa.
Тя се прилага mutatis mutandis за зоопланктон, микроскопични ракообразни, ротатории, червеи и други водни животни, използвани като фураж.
Член 25б
Пригодност на водната среда и план за устойчиво управление
1. По отношение на настоящата глава се прилагат разпоредбите на член 6б, параграфи 1-5.
2. Мерките за борба и предпазване от хищниците, предприети съгласно Директива 92/43/ЕИО на Съвета (22) и националните разпоредби, се записват в плана за устойчиво управление.
3. Където е приложимо, при изготвяне на плановете за управление, се осъществява координация със съседните оператори по начин, който може да бъде проверен.
4. При производството на аквакултурни животни в рибовъдни басейни, резервоари или канали стопанствата се оборудват с филтриращи слоеве от естествени материали, с утаителни басейни, с биологични или с механични филтри за събиране на отпадните хранителни вещества, или използват морски водорасли и/или животни (двучерупчести и водорасли), които допринасят за подобряване на качеството на отпадната вода. Където е целесъобразно се извършва редовен мониторинг на отпадните води.
Член 25в
Едновременно производство на аквакултурни животни по биологичен и небиологичен начин
1. Компетентният орган може да разреши на люпилните басейни и отрасните и/или разсадните басейни да отглеждат едновременно в едно и също стопанство ювенилни екземпляри по биологичен и по небиологичен начин, при условие че има ясно физическо отделяне между производствените единици, както и отделна водоразпределителна система.
2. В случай на производство за угояване, компетентният орган може да разреши наличието на производствени единици за биологично и небиологично производство на аквакултурни животни в едно и също стопанство, при условие, че са спазени разпоредбите на член 6б, параграф 2 от настоящия регламент, и когато става въпрос за различни производствени фази и различни периоди за манипулация на аквакултурните животни.
3. Операторите поддържат писмени доказателства за прилагането на посочените в настоящия член разпоредби.
Раздел 2
Произход на аквакултурните животни
Член 25г
Произход на отглежданите по биологичен начин аквакултурни животни
1. Използват се местни видове и при развъждането се цели да се получат линии, които са по-приспособени към условията на отглеждане, с по-добро здравно състояние и по-добре усвояващи хранителните ресурси. На надзорния или контролния орган се предоставят писмени доказателства за техния произход и лечение.
2. Избират се видове, които могат да се отглеждат без да се причиняват значителни вреди на дивите популации.
Член 25д
Произход и управление на отглежданите по небиологичен начин аквакултурни животни
1. За развъдни цели или за подобряване на генетичния материал, когато липсват отгледани по биологичен начин аквакултурни животни, в стопанството могат да бъдат въведени уловени диви животни или аквакултурни животни, отгледани по небиологичен начин. Такива животни се отглеждат съгласно принципите на биологичното производство в продължение на най-малко три месеца преди да бъдат използвани за развъдни цели.
2. С цел угояване и когато липсват отгледани по биологичен начин ювенилни екземпляри от аквакултурни животни, в стопанството могат да бъдат въведени аквакултурни ювенилни екземпляри, отгледани по небиологичен начин. Най-малко последните две третини от продължителността на производствения цикъл се управляват съгласно принципите на биологичното производство.
3. Максималният процент на въведените в стопанството аквакултурни ювенилни екземпляри, отгледани по небиологичен начин, е: 80 % до 31 декември 2011 г., 50 % до 31 декември 2013 г. и 0 % до 31 декември 2015 г.
4. Събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултурни животни с цел угояване се ограничава до следните специални случаи:
а)
естествено навлизане на личинки и ювенилни екземпляри от риба или ракообразни при пълненето на басейни, садкови системи и заграждения;
б)
млади екземпляри от европейска змиорка, при условие че в стопанството е въведен одобрен план за управление на змиорката и че изкуственото възпроизводство на змиорката продължава да бъде невъзможно.
Раздел 3
Животновъдни практики за аквакултурни животни
Член 25е
Общи правила за аквакултурни животни
1. Околната среда при отглеждане на аквакултурните животни се проектира по такъв начин, че аквакултурните животни, в съответствие със специфичните за вида им нужди:
а)
да разполагат с достатъчно пространство за осигуряване на доброто им състояние;
б)
да се отглеждат във вода с добро качество с достатъчно съдържание на кислород, и
в)
да се отглеждат при температурен и светлинен режим в съответствие с изискванията на вида и с оглед на географското местоположение;
г)
при сладководните риби видът на дъното да бъде възможно най-близък до естествените условия;
д)
при шарана дъното да бъде естествена почва.
2. Посадката е определена в приложение XIIIa по вид или група видове. При отчитане на влиянието на посадката върху доброто състояние на отглежданата риба, се наблюдава състоянието на рибата (като повреди по перките, други наранявания, темп на растеж, изразено поведение и общо здравно състояние) и качеството на водата.
3. Видът и конструкцията на водните садкови системи осигуряват скорост на потока и физикохимични показатели, които позволяват да се запази здравето и доброто състояние на животните и задоволяват поведенческите им нужди.
4. Садковите системи се проектират, разполагат и експлоатират по такъв начин, че да се сведе до минимум рискът от инциденти, свързани с изпускане на животни.
5. В случай на изпускане на риба или ракообразни трябва да се вземат подходящи мерки за намаляване на въздействието върху местната екосистема, включително повторно улавяне, където е уместно. Води се доказателствена документация.
Член 25ж
Специфични правила за водни садкови системи
1. Затвореният тип рециркулационни съоръжения за производство на аквакултурни животни са забранени, освен в люпилни, разсадни и/или отрасни басейни или за производството на видове, предназначени за фураж на отглеждани по биологичен начин животни.
2. Разположените на сушата единици за отглеждане на животни отговарят на следните условия:
а)
при проточните системи да има възможност за следене и регулиране на дебита и качеството на входящата и изходящата вода;
б)
върху най-малко пет процента от периметърната („границата суша-вода“) площ да има естествена растителност.
3. Разположените в морето садкови системи:
а)
се разполагат на места, където водният поток, дълбочината и скоростта на обмен на водните маси са достатъчни за намаляване до минимум на въздействието върху морското дъно и върху околните водни маси;
б)
имат клетки, чийто вид, конструкция и поддържане са подходящи за експлоатационните условия.
4. Изкуственото загряване или охлаждане на водата е разрешено само в люпилни, разсадни и/или отрасни басейни. На всички етапи от производството може да се използва природна вода от сондажи за загряване или охлаждане на водата.
Член 25з
Управление на аквакултурните животни
1. Манипулациите с аквакултурните животни се свеждат до минимум, извършват се най-внимателно и се използва подходящо оборудване и протоколи, за да се избегнат свързаните с манипулациите стрес и нараняване. С животните за разплод се извършват манипулации по такъв начин, че да се намалят до минимум нараняването и стресът, при необходимост с прилагане на упойващи средства. Операциите по сортиране се свеждат до минимално необходимите, така че да се гарантира хуманно отношение към рибата.
2. По отношение на използването на изкуствено осветление се прилагат следните ограничения:
а)
при използването на изкуствено осветление с цел удължаване на светлата част на денонощието не може да се надвишава максималната продължителност, която отговаря на етологичните нужди, географските условия и общото здравно състояние на отглежданите животни, като тази максимална продължителност не може да надвишава 16 часа дневно, освен за целите на размножаването;
б)
при смяната на светлината се избягват резки промени в светлинния интензитет, като се използват лампи с регулиране на светлинния поток или фоново осветление.
3. Разрешава се аерация с цел да се гарантира опазване на здравето на животните и хуманно отношение към тях при условие, че механичните аератори се захранват за предпочитане от възобновяеми енергийни източници.
Всяко такова използване се записва в производствената документация на производството на аквакултури.
4. Използването на кислород се разрешава само за приложения, свързани с ветеринарномедицински изисквания и критични периоди в производството или транспорта в следните случаи:
а)
изключителни случаи на повишение на температурата, понижение на атмосферното налягане или случайно замърсяване,
б)
случайни процедури по управление на стадото, като вземане на проби и сортиране,
в)
с цел да се осигури оцеляването на отглежданото стадо.
Води се доказателствена документация.
5. Техниките за умъртвяване трябва да привеждат рибата незабавно в безсъзнание и да я правят нечувствителна към болка. При избор на оптимални методи за умъртвяване трябва да се вземат предвид разликите в големината на уловената риба, вида на рибата и характеристиките на производствените обекти.
Раздел 4
Развъждане
Член 25и
Забрана на употребата на хормони
Забранява се употребата на хормони и производни на хормоните.
Раздел 5
Фуражи за риби, ракообразни и бодлокожи
Член 25й
Общи правила относно фуражите
Режимите на хранене се съставят при спазване на следните приоритети:
а)
здравето на животните;
б)
високо качество на продуктите, включително от гледна точка на хранителния състав, който трябва да осигурява високо качество на крайния продукт за консумация;
в)
слабо въздействие върху околната среда.
Член 25к
Специфични правила относно фуражите за хищни аквакултурни животни
1. При храненето на хищните аквакултурни животни се спазват следните приоритети относно източниците на фураж:
а)
биологични фуражни продукти с аквакултурен произход;
б)
рибено брашно и рибено масло от остатъци от биологични аквакултури;
в)
рибено брашно и рибено масло и съставки с рибен произход, получени от остатъци от рибa за консумация от човека, уловенa от устойчиво експлоатирани рибни ресурси;
г)
биологични фуражни суровини от растителен произход и от животински произход, изброени в приложение V, при спазване на посоченото в приложението ограничение.
2. При липса на посочения в параграф 1 фураж в рамките на преходен период до 31 декември 2014 г. могат да се използват рибено брашно и рибено масло от остатъци от небиологични аквакултури или остатъци от рибa, уловенa за консумация от човека. Този вид фуражна суровина не може да надвишава 30 % от дневната дажба.
3. Фуражната дажба може да включва максимално 60 % биологично произведени растителни продукти.
4. Във фуражната дажба за сьомга и пъстърва може да се използва астаксантин, получен предимно от биологични източници като отгледани по биологичен начин черупчести ракообразни, в границите на физиологичните потребности на рибите. При липса на биологични източници могат да се използват естествени източници на астаксантин (като дрожди Phaffia).
Член 25л
Специфични правила относно фуражите за някои аквакултурни животни
1. Аквакултурните животни, посочени в приложение XIIIa, раздел 6, раздел 7 и раздел 9, се хранят с естествена храна, намираща се във водоеми и езера.
2. При липса на достатъчни количества естествени фуражни ресурси в съответствие с параграф 1, може да се използва биологичен фураж от растителен произход, за предпочитане отгледан в самото стопанство, или морски водорасли. Операторите поддържат документални доказателства за необходимостта от използване на допълнителен фураж.
3. Когато естественият фураж се допълва с допълнителен фураж съгласно параграф 2, фуражната дажба на посочените в раздел 7 видове и на посочения в раздел 9 сиамски пангасий (Pangasius spp.) може да включва максимално 10 % рибено брашно или рибено масло, получено от устойчиво експлоатирани рибни ресурси.
Член 25м
Продукти и вещества, посочени в член 15, параграф 1, буква г), подточка iii) от Регламент (ЕО) № 834/2007
1. При биологичното производство на аквакултури могат да се използват фуражни суровини от животински и минерален произход само ако са изброени в приложение V.
2. Хранителни добавки, някои продукти, използвани при храненето на животните, и технологични спомагателни вещества могат да се използват, ако са изброени в приложение VI и ограниченията, определени там, са спазени.
Раздел 6
Специфични правила за мекотели
Член 25н
Район на отглеждане
1. Отглеждането на двучерупчести мекотели може да се извършва в същата водна зона като биологичното отглеждане на костни риби и на морски водорасли, в рамките на система за поликултурно отглеждане, която трябва да се документира в плана за устойчиво управление. Отглеждането на двучерупчести мекотели може да се извършва и в поликултура с коремоноги мекотели, например морски охлюви.
2. Биологичното производство на двучерупчести мекотели се извършва в райони, чиито граници се обозначават с пилони, поплавъци или други ясни означения, и при необходимост се задържат на едно място с помощта на мрежени торби, клетки или други изкуствени средства.
3. Стопанствата за биологично отглеждане на черупчести свеждат до минимум рисковете по отношение на видовете, чието опазване представлява интерес. Ако се използват мрежи срещу хищници, конструкцията на мрежите трябва да е такава, че да не позволява увреждане на водоплаващите птици.
Член 25о
Добив на индивиди за разплод
1. При условие че не се нанасят значителни щети на околната среда и ако е разрешено от местното законодателство, за двучерупчестите може да се използват индивиди за разплод от естествената среда извън границите на производствената единица, при условие че произхождат от:
а)
колонии, за които е малко вероятно да презимуват успешно или са в количества, надхвърлящи необходимото, или
б)
естествени колонии от черупчести индивиди за разплод, намиращи се върху колектори.
Води се документация за начина, мястото и времето на събиране на индивидите за разплод от естествената среда, за да се гарантира възможността за проследяването им до района на събиране.
Индивиди за разплод от неорганични люпилни басейни за двучерупчести може да се въвежда в единиците за биологично производство при спазването на следните максимални проценти: 80 % до 31 декември 2011 г., 50 % до 31 декември 2013 г. и 0 % до 31 декември 2015 г.
2. При тихоокеанската стрида, Crassostrea gigas, се отдава предпочитание на материал, който е резултат на селективно развъждане, за да се намали хвърлянето на хайвер в природата.
Член 25п
Управление
1. При производството се прилага посадка, която не надвишава посадката, прилагана при небиологично отглежданите черупчести в района. В зависимост от биомасата и с цел гарантиране на хуманно отношение към животните и високо качество на продукта се извършва сортиране, разреждане и коригиране на посадката.
2. Причиняващите биологично обрастване организми се отстраняват механично или ръчно и в зависимост от случая се връщат в морето далеч от стопанствата за отглеждане на черупчести. Черупчестите могат да се третират с варов разтвор еднократно по време на производствения цикъл с цел ограничаване на конкурентните обрастващи организми.
Член 25р
Правила за отглеждане
1. Отглеждането върху въжета за миди и другите методи, изброени в раздел 8 от приложение XIIIa, могат да се считат за отговарящи на условията за биологично производство.
2. Дънното отглеждане на мекотели е разрешено единствено когато не води до значително въздействие върху околната среда на местата за събиране и отглеждане. Доказателството за минимално въздействие върху околната среда се подкрепя от проучване и от доклад относно експлоатирания район, който операторът представя на надзорния или контролния орган. Докладът се добавя като отделна глава към плана за устойчиво управление.
Член 25с
Специфични правила за отглеждане на стриди
Разрешава се отглеждането в торби върху опорни конструкции. Тези или други конструкции, в които се намират стридите, се разполагат така, че да не образуват непрекъсната преграда по протежение на бреговата линия. Материалът се поставя внимателно върху леглата с оглед на приливните и отливните течения, за да се постигне оптимално производство. Производството трябва да отговаря на критериите, изброени в раздел 8 от приложение XIIIa.
Раздел 7
Профилактика на заболяванията и ветеринарно лечение
Член 25т
Общи правила относно профилактиката на заболяванията
1. В плана за здравния мениджмънт на животните съгласно член 9 от Директива 2006/88/ЕО се описват подробно практиките за биосигурност и профилактика на заболяванията, включително писмено споразумение за ветеринарномедицински консултации, съответстващи на производствената единица, с квалифицирани служби по опазване на здравето на аквакултурните животни, като тези служби посещават стопанството не по-малко от веднъж годишно и не по-малко от веднъж на две години при двучерупчестите.
2. Контейнерите, оборудването и съдовете щателно се почистват и дезинфекцират. Могат да се използват само продукти, изброени в раздели 2.1 и 2.2 от приложение VII.
3. По отношение на некултивирането:
а)
Компетентният орган определя необходимостта и подходящата продължителност на периода на некултивиране, който се прилага и се документира след всеки производствен цикъл в садковите системи в открити води в морето. Некултивирането се препоръчва и за други методи на производство, при които се използват резервоари, рибовъдни басейни и клетки;
б)
то не е задължително при отглеждането на двучерупчести мекотели;
в)
през периода на некултивиране клетката или другата конструкция, използвана за производство на аквакултурни животни, се изпразва, дезинфекцира и оставя празна преди повторното ѝ използване.
4. Където е приложимо, недоизяденият рибен фураж, изпражненията и мъртвите животни се отстраняват незабавно, за да се избегне рискът от значителни екологични щети по отношение на качеството на водата, да се намали рискът от заболявания и да се предотврати появата на насекоми или гризачи.
5. Ултравиолетова светлина и озон могат да се използват само в люпилни, разсадни и/или отрасни басейни.
6. За биологична борба с ектопаразитите се предпочита използването на риби чистачи.
Член 25у
Ветеринарно лечение
1. Когато, въпреки профилактичните мерки за осигуряване на доброто здравно състояние на животните в съответствие с член 15, параграф 1, буква е), подточка i) от Регламент (ЕО) № 834/2007, възникне здравен проблем, могат да се прилагат ветеринарни лечения в следния ред на предпочитание:
а)
вещества от растения, животни или минерали в хомеопатичен разтвор;
б)
растения и екстракти от тях без упойващ ефект, и
в)
вещества като: микроелементи, метали, естествени имуностимуланти или разрешени пробиотици.
2. Прилагането на алопатично лечение се ограничава до два курса на лечение годишно, с изключение на ваксинациите и задължителните схеми за ликвидиране. При производствен цикъл, по-кратък от една година, се прилага ограничение на алопатичното лечение до един курс. При надвишаване на посочените ограничения на алопатичното лечение съответните аквакултурни животни не могат да бъдат продавани като биологично произведени продукти.
3. Прилагането на обработки срещу паразити, с изключение на задължителните контролни схеми, прилагани от държавите-членки, се ограничава до два пъти годишно или до един път годишно, когато производственият цикъл е по-кратък от 18 месеца.
4. Карентният срок при алопатичното ветеринарно лечение и обработките срещу паразити съгласно параграф 3, включително обработките в рамките на задължителните схеми за контрол и ликвидиране, е двойно по-дълъг от законоустановения карентен срок, посочен в член 11 от Директива 2001/82/ЕО, или, в случай че такъв срок не е уточнен, е 48 часа.
5. Когато се използват ветеринарни лекарствени продукти, употребата им трябва да се декларира пред надзорния или контролния орган преди животните да се пуснат на пазара като биологично произведени. Третираните животни трябва да могат да бъдат точно идентифицирани.
6.
В глава 3 на дял II след член 29 се създава следният член 29а:
„Член 29a
Специфични разпоредби за морски водорасли
1. Ако крайният продукт са пресни морски водорасли, при измиването на прясно събраните водорасли се използва морска вода.
Ако крайният продукт са дехидратирани морски водорасли, при измиването може да се използва и питейна вода. За отстраняване на влагата може да се използва сол.
2. При сушенето се забранява използването на открит пламък, който влиза в пряк допир с морските водорасли. Ако в процеса на сушене се използват въжета или друго оборудване, те не могат да се обработват срещу обрастване и не могат да се третират с вещества за почистване или дезинфекциране, освен в случаите, когато даден продукт е включен в приложение VII за такава употреба.“
7.
В глава 4 на дял II се създава следният член 32a:
„Член 32a
Транспорт на жива риба
1. Живата риба се транспортира в подходящи резервоари с чиста вода, която удовлетворява физиологичните нужди на рибата по отношение на температурата и разтворения кислород.
2. Преди транспортиране на биологично произведена риба и рибни продукти, резервоарите цялостно се почистват, дезинфекцират и изплакват.
3. Вземат се предпазни мерки за намаляване на стреса. Посадката по време на транспорта се поддържа под равнището, при което може да се навреди на дадения вид.
4. За параграфи 1-3 се води доказателствена документация.“
8.
В член 35 параграфи 2 и 3 се заменят със следния текст:
„2. При единиците за биологично производство на растения, морски водорасли, животни и аквакултурни животни се забранява съхранението в производствената единица на входящи продукти, различни от разрешените в настоящия регламент.
3. Разрешава се съхранението на алопатични ветеринарни лекарствени продукти и антибиотици в стопанствата, при условие че продуктите са предписани от ветеринарен лекар във връзка с лечение, посочено в член 14, параграф 1, буква д), подточка ii) или член 15, параграф 1, буква е), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 834/2007, съхраняват се в място, което е под наблюдение, и са вписани в регистъра на животните, посочен в член 76 от настоящия регламент, или, според случая, в производствената документацията за производство на аквакултури, посочена в член 79б от настоящия регламент.“
9.
В глава 5 на дял II се създава следният член 36a:
„Член 36a
Морски водорасли
1. Периодът на преход към биологично производство за обект за събиране на морски водорасли е шест месеца.
2. Периодът на преход към биологично производство за единица за отглеждане на морски водорасли е шест месеца или един пълен производствен цикъл, като се спазва по-дългият от двата периода.“
10.
В глава 5 на дял II след член 38 се създава следният член 38а:
„Член 38a
Производство на аквакултурни животни
1. Следните преходни периоди за производствени единици за производство на аквакултури се прилагат за следните видове съоръжения за производство на аквакултури, включително съществуващите аквакултурни животни:
a)
за съоръжения, които не могат да бъдат източвани, почиствани и дезинфекцирани - преходен период от 24 месеца;
б)
за съоръжения, които са източени или са преминали период на некултивиране - преходен период от 12 месеца;
в)
за съоръжения, които са източени, почистени и дезинфекцирани - преходен период от шест месеца;
г)
за съоръжения в открити води, включително съоръженията за отглеждане на двучерупчести мекотели - преходен период от три месеца.
2. Компетентният орган може да реши да признае със задна дата за част от преходния период всеки документиран преди това период, през който съоръженията не са били третирани или изложени на въздействието на неразрешени за биологичното производство продукти.“
11.
Заглавието на член 43 се заменя със следното:
„Употреба на небиологичен фураж от растителен и животински произход за животни“;
12.
В член 59, параграф 1 се заменя със следното.
„Настоящата глава не се прилага за храните за домашни любимци и за храните за животни с ценна кожа“
13.
В член 60, параграф 1, буква а) се заменя със следното:
„а)
преработеният фураж съответства на разпоредбите на Регламент (ЕО) № 834/2007 и по-специално на член 14, параграф 1, буква г), подточки iv) и v) за животновъдството или на член 15, параграф 1, буква г) за производството на аквакултурни животни и на член 18 от него,“
14.
В дял IV се създава следната глава 2а:
„ГЛАВА 2а
Специфични изисквания за контрол за морски водорасли
Член 73a
Мерки за контрол за морски водорасли
Когато системата за контрол, която се отнася конкретно за морски водорасли, се прилага за първи път, пълното описание на обекта, посочено в член 63, параграф 1, буква а), включва:
a)
пълно описание на инсталациите на сушата и в морето,
б)
където е приложимо - оценката на въздействието върху околната среда, посочена в член 6б, параграф 3;
в)
където е приложимо - планът за устойчиво управление, посочен в член 6б, параграф 4;
г)
за диворастящите морски водорасли се изготвя пълно описание и карта на районите за събиране на водорасли по крайбрежието и в морето, както и карта на районите на сушата, където се извършват дейности след събирането.
Член 73б
Производствена документация за морски водорасли
1. Операторът води производствена документация за производството на морски водорасли под формата на регистър, който се съхранява в стопанството и е на разположение на надзорните или контролните органи по всяко време. Регистърът съдържа най-малко следните данни:
a)
списък на видовете, дата и количество на добива;
б)
дата на употреба, вид и количество на използвания тор.
2. За събиране на диворастящи морски водорасли регистърът съдържа също:
a)
хронологичен списък на дейностите по събиране за всеки отделен вид от поименно посочени пластове;
б)
прогнозен добив (обеми) за един сезон;
в)
източници на възможно замърсяване на пластовете за добив на водорасли;
г)
устойчив годишен добив за всеки пласт.“
15.
В дял IV се създава следната глава 3а:
„ГЛАВА 3а
Специфични изисквания за контрол при производството на аквакултурни животни
Член 79a
Мерки за контрол при производството на аквакултурни животни
Когато системата за контрол, която се отнася конкретно за производството на аквакултурни животни, се прилага за първи път, пълното описание на единицата, посочено в член 63, параграф 1, буква а), включва:
a)
пълно описание на инсталациите на сушата и в морето;
б)
където е приложимо - оценката на въздействието върху околната среда, посочена в член 6б, параграф 3;
в)
където е приложимо - планът за устойчиво управление, посочен в член 6б, параграф 4;
г)
за мекотели - резюме на специалната глава, която се изисква съгласно член 25р, параграф 2, в плана за устойчиво управление.
Член 79б
Производствена документация за аквакултурни животни
Операторът предоставя следната информация под формата на регистър, който се актуализира редовно, съхранява се в стопанството и е на разположение на надзорните или контролните органи по всяко време:
a)
произход, дата на пристигане и период на преход към биологично производство на животните, които се въвеждат в стопанството;
б)
брой на партидите, възраст, тегло и местоназначение на животните, които напускат стопанството;
в)
документация относно изпускането на риби;
г)
за риби - вид и количество на фуража, а за шаран и подобните на шарана видове - документален запис за използването на допълнителен фураж;
д)
приложени ветеринарни лечения с подробни данни за целта, датата и начина на прилагане, вида на продукта и карентния срок;
е)
мерки за профилактика на заболяванията с подробни данни относно некултивирането, почистването и пречистването на водата.
Член 79в
Специфични контролни посещения за двучерупчести мекотели
При производството на двучерупчести мекотели посещенията за проверка се извършват преди и по време на максималното производство на биомаса.
Член 79г
Няколко производствени единици, управлявани от един оператор
Когато оператор управлява няколко производствени единици, както е предвидено в член 25в, единиците за небиологично производство на аквакултурни животни също стават обект на системата за контрол, определена в глава 1 и в настоящата глава.“
16.
Заглавието на глава 4 на дял IV се заменя със следното:
17.
Заглавието на глава 5 на дял IV се заменя със следното:
18.
В член 93, параграф 2 се добавят следните букви:
„д)
броят на единиците за биологично производство на аквакултурни животни,
е)
обемът на биологичното производство на аквакултурни животни,
ж)
незадължително, броят на единиците за биологично производство на морски водорасли и обемът на биологичното производство на морски водорасли.“
19.
В член 95, параграф 6 се заменя със следното:
„6. За целите на член 12, параграф 1, буква й) от Регламент (ЕО) № 834/2007 и до включването на специфични вещества по силата на член 16, параграф 1, буква е) от посочения регламент, могат да се използват само продукти, разрешени от компетентния орган.“
20.
В член 95 се добавят следните параграфи:
„11. Компетентният орган може да разреши за период, изтичащ на 1 юли 2013 г., единиците за производство на аквакултурни животни и морски водорасли, които са установени и осъществяват производствената си дейност въз основа на национално приети правила за биологично производство преди влизането в сила на настоящия регламент, да запазят своя статут на производители на биологични продукти, докато се адаптират към предвидените в настоящия регламент правила, при условие че няма неправомерно замърсяване на водите с неразрешени за биологичното производство вещества. Операторите, които се възползват от тази мярка, съобщават на компетентния орган съответните съоръжения, рибовъдни басейни, клетки или участъци за производство на морски водорасли.“
21.
Приложенията се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юли 2010 г. със следните изключения:
а)
точка 4 от член 1 се прилага от деня на влизане в сила на настоящия регламент.
б)
коригиращите мерки по силата на точка 19 от член 1 и точка 1, букви б) и в) от приложението се прилагат от началото на прилагане на Регламент (ЕО) № 889/2008.
Настоящият регламент може да бъде преразгледан въз основа на представени от държавите-членки подходящи предложения, придружени от надлежно обосновани мотиви, с оглед на изменението на настоящия регламент от 1 юли 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 5 август 2009 година.
KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 710/2009
av den 5 augusti 2009
om ändring av förordning (EG) nr 889/2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 834/2007 när det gäller fastställande av närmare bestämmelser för ekologisk produktion av vattenbruksdjur och alger
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,
med beaktande av rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (1), särskilt artiklarna 11, 13.3, 15.2, 16.1, 16.3 a och c, 17.2, 18.5, 19.3 andra stycket, 22.1, 28.6, 38 a, b och c samt 40, och
av följande skäl:
(1)
I förordning (EG) nr 834/2007, särskilt avdelning III, fastställs grundläggande krav i fråga om produktion av vattenbruksdjur och alger. Närmare bestämmelser för tillämpningen av dessa krav bör fastställas genom ändring av kommissionens förordning (EG) nr 889/2008 (2), som innehåller tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 834/2007.
(2)
I meddelandet från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om en strategi för hållbar utveckling av det europeiska vattenbruket (3) beskrivs en vision för utvecklingen av denna sektor under en tioårsperiod för att åstadkomma en stabil näring på landsbygden och i kustområden, som ett alternativ till fiskeindustrin när det gäller både produkter och sysselsättning. I meddelandet framhålls potentialen för ekologisk vattenbruksproduktion och behovet av att utarbeta normer och kriterier.
(3)
För att säkra en enhetlig tolkning bör definitionerna i artikel 2 i förordning (EG) nr 889/2008 kompletteras och korrigeras, så att tvetydigheter undviks och en enhetlig tillämpning av reglerna för ekologisk produktion av vattenbruksdjur och alger garanteras.
(4)
Vattenbruksområdet för ekologiska alger och vattenbruksdjur är av mycket stor betydelse för odlingen av både säkra och högkvalitativa produkter med minsta möjliga påverkan på vattenmiljön. Gemenskapslagstiftningen om vattenkvalitet och främmande ämnen i livsmedel, däribland Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi) (5), kommissionens förordning (EG) nr 1881/2006 av den 19 december 2006 om fastställande av gränsvärden för vissa främmande ämnen i livsmedel (6) och förordningarna (EG) nr 852/2004 (7), (EG) nr 853/2004 (8) och (EG) nr 854/2004 (9) innehåller bestämmelser om miljömål för vatten och säkrar en hög livsmedelskvalitet. Det är därför lämpligt att upprätta en plan för hållbar förvaltning för alg- och vattenbruksproduktion med angivande av åtgärder som avfallsbegränsning.
(5)
Genom rådets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (10), rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (11) och rådets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda fåglar (12) bör en lämplig samverkan med miljön säkras, samtidigt som hänsyn tas till hur verksamheten påverkar de miljömål för vatten som fastställs genom tillämpning av direktiven 2000/60/EG och 2000/56/EG. Bestämmelser om en miljöbedömning bör införas, som omfattar bästa möjliga anpassning till den omgivande miljön och begränsning av eventuella negativa effekter. Sådana bedömningar bör garantera att ekologisk produktion av alger och vattenbruksdjur, som är en förhållandevis ny verksamhet jämfört med ekologiskt jordbruk, inte bara är miljömässigt acceptabel utan också, i förhållande till alternativen, bäst överensstämmer med allmänhetens intresse och är både miljömässigt lämplig och hållbar.
(6)
På grund av vattnets lösningsförmåga måste enheter för ekologisk och icke-ekologisk vattenbruksproduktion skiljas åt på lämpligt sätt, och lämpliga separationsåtgärder bör fastställas. Eftersom förhållandena i gemenskapen varierar när det gäller både sötvattens- och havsmiljöer bör lämpliga separationsavstånd fastställas av medlemsstaterna, då de har bäst förutsättningar att hantera denna fråga med tanke på de stora skillnaderna mellan vattenmiljöerna.
(7)
Odling av alger kan ha gynnsam effekt i vissa avseenden, t.ex. när det gäller närsaltsreduktion, och kan underlätta blandodling. Det är viktigt att undvika överutnyttjande av vilda algmattor så att de ges möjlighet till förnyelse och för att se till att produktionen inte får någon betydande inverkan på vattenmiljön.
(8)
Bristen på ekologiska proteingrödor i medlemsstaterna blir allt större. Samtidigt har importen av ekologiskt proteinfoder inte varit tillräcklig för att täcka efterfrågan. Det totala odlingsområdet för ekologiska proteingrödor är inte tillräckligt stort för att behovet av ekologiskt protein ska kunna tillgodoses. Därför bör proteinfoder från skiften som befinner sig under det första omställningsåret få användas på vissa villkor.
(9)
Eftersom den ekologiska produktionen av vattenbruksdjur befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede finns det inte tillgång till ekologiska avelsbestånd i tillräcklig mängd. Bestämmelser bör antas om införande av icke-ekologiska avelsbestånd och yngel på vissa villkor.
(10)
Den ekologiska produktionen av vattenbruksdjur bör garantera att djurens artspecifika beteendebehov möts. I detta sammanhang bör djurhållningspraxis, förvaltningssystem och inneslutningssystem uppfylla djurskyddskraven. Bestämmelser bör införas om lämplig utformning av burar och nätkassar till havs samt för uppfödningssystem på land. För att minimera skadegörare och parasiter och för att åstadkomma en hög djurskydds- och djurhälsonivå bör högsta tillåtna djurtäthet fastställas. Med hänsyn till den stora mångfalden arter med särskilda behov bör särskilda bestämmelser fastställas.
(11)
Den senaste tekniska utvecklingen har lett till ökad användning av slutna recirkulerande system för vattenbruksproduktion, och sådana system kräver externa insatsvaror och mycket energi men gör det möjligt att minska utsläpp och förhindra rymning. Med tanke på principen att ekologisk produktion bör ligga så nära naturen som möjligt bör användning av sådana system för ekologisk produktion inte tillåtas förrän mer kunskap finns. De bör i undantagsfall kunna användas endast för den särskilda produktionssituationen i kläckerier och yngelanläggningar.
(12)
De generella principerna för ekologisk produktion, som fastställs i artiklarna 4 och 5 i förordning (EG) nr 834/2007, bygger på lämplig utformning och hantering av biologiska processer på grundval av ekologiska system med användning av systeminterna naturresurser genom metoder som framför allt ger ett vattenbruk som överensstämmer med principen om hållbart utnyttjande av fiskeresurserna. De omfattar också principen att naturliga akvatiska ekosystems biologiska mångfald måste bevaras i vattenbruksproduktionen. Principerna bygger i övrigt på riskbedömning och användningen av försiktighetsåtgärder och förebyggande åtgärder i tillämpliga fall. Därför bör det klargöras att det är oförenligt med begreppet ekologisk produktion och konsumenternas uppfattning om vad som utgör ekologiska produkter att på konstgjord väg framkalla vattenbruksdjurs reproduktion genom hormoner och hormonderivat och att sådana ämnen därför inte får användas i ekologiskt vattenbruk.
(13)
Foder för vattenbruksdjur bör tillgodose näringsbehoven och måste också uppfylla hälsokravet att foder framställt av en art inte ges till samma art, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 av den 22 maj 2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (13). Det är därför lämpligt att införa särskilda bestämmelser för köttätande och icke-köttätande vattenbruksdjur.
(14)
Råvaror i foder för ekologiskt producerade köttätande fiskar och kräftdjur bör helst härröra från hållbart utnyttjande av fiskeresurser enligt artikel 5 o i förordning (EG) nr 834/2007 och definitionen i artikel 3 e i rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (14) eller ekologiskt foder som härrör från ekologiska vattenbrukskällor. Eftersom ekologiskt vattenbruk och hållbart fiske ännu är i sin linda kan det vara svårt att skaffa tillräckligt ekologiskt foder eller foder från hållbart fiske, och bestämmelser bör därför fastställas om användning av icke-ekologiskt foder utifrån förordning (EG) nr 1774/2002 (15), i vilken bestämmelser fastställs om material som kommer från fisk och som får användas i vattenbruk, och förbud mot att utfodra odlad fisk med visst material som kommer från odlad fisk av samma art.
(15)
Användning av vissa icke-ekologiska foderråvaror, fodertillsatser och processhjälpmedel är på noga fastställda villkor tillåten vid ekologisk produktion av vattenbruksdjur och alger. Nya råvaror bör godkännas i enlighet med artikel 16.1 i förordning (EG) nr 834/2007. På grundval av en rekommendation från en ad hoc-expertgrupp (16) för fiskfoder och rengöringsmedel i ekologiskt vattenbruk, som drar slutsatsen att ämnen som redan förtecknas i bilagorna V och VI till förordning (EG) nr 889/2008 och godkänts för ekologisk animalieproduktion bör tillåtas även för ekologiskt vattenbruk samt att vissa ämnen är nödvändiga för vissa fiskarter, bör sådana ämnen läggas till i bilaga VI till den förordningen.
(16)
Odling av musslor som livnär sig genom filtrering kan ha en gynnsam inverkan på kustvattenkvaliteten genom närsaltsreduktion, och det kan också underlätta blandodling. Särskilda bestämmelser för blötdjur bör fastställas med hänsyn till att tillskottsutfodring inte är nödvändig och att miljöpåverkan därmed i det avseendet kan bli mindre än för andra vattenbrukssektorer.
(17)
Djurhälsoarbetet bör huvudsakligen grundas på förebyggande av sjukdomar. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning bör inte påverka tillämpningen av rådets direktiv 2006/88/EG av den 24 oktober 2006 om djurhälsokrav för djur och produkter från vattenbruk och om förebyggande och bekämpning av vissa sjukdomar hos vattenlevande djur (17) när det gäller veterinärbehandling. Vissa ämnen för rengöring, antifouling och desinfektion av produktionsutrustning och anläggningar bör tillåtas på fastställda villkor. I levande djurs närvaro kräver användning av desinfektionsmedel särskild försiktighet och åtgärder för att undvika skada. Sådana ämnen bör godkännas i enlighet med artikel 16.1 i förordning (EG) nr 834/2007. På grundval av en rekommendation från en ad hoc-expertgrupp bör sådana ämnen förtecknas i bilagan.
(18)
Särskilda bestämmelser om veterinärbehandling bör fastställas, varigenom de olika typerna av behandling rangordnas och användningsfrekvensen begränsas i fråga om allopatiska behandlingar.
(19)
Försiktighet bör iakttas i samband med hantering och transport av levande fisk, så att fiskens fysiologiska behov tillgodoses.
(20)
Omställningen till ekologiska produktionsmetoder kräver att alla metoder som används inom en viss period anpassas till ekologiska metoder. Beroende på tidigare produktionssystem bör särskilda omställningsperioder fastställas.
(21)
Det har visat sig finnas felaktigheter i vissa av bilagorna till förordning (EEG) nr 889/2007. Dessa felaktigheter bör rättas till.
(22)
Bestämmelser om särskilda kontrollkrav som tar hänsyn till vattenbrukets särdrag bör fastställas.
(23)
För att underlätta omställningen till de nya gemenskapsreglerna för anläggningar som redan bedriver ekologisk produktion enligt nationella eller privata normer bör vissa övergångsbestämmelser fastställas.
(24)
Ekologiskt vattenbruk är ett förhållandevis nytt område för ekologisk produktion jämfört med ekologiskt jordbruk, som jordbruksföretagen har stor erfarenhet av. Med tanke på konsumenternas ökande intresse för produkter från ekologiskt vattenbruk är det troligt att det kommer att bli ännu vanligare att vattenbruksenheter ställer om till ekologisk produktion. Detta kommer inom kort att medföra ökad erfarenhet och teknisk kunskap. Den planerade forskningen väntas också resultera i ny kunskap, framför allt när det gäller inneslutningssystem, behovet av icke-ekologiska foderingredienser och djurtäthet för vissa arter. Ny kunskap och teknisk utveckling, som förbättrar det ekologiska vattenbruket, bör återspeglas i produktionsbestämmelserna. Det bör därför införas bestämmelser om en översyn av gällande lagstiftning för att nödvändiga ändringar ska kunna göras.
(25)
Förordning (EG) nr 889/2008 bör därför ändras i enlighet med detta.
(26)
De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från föreskrivande kommittén för ekologisk produktion.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
Förordning (EG) nr 889/2008 ska ändras på följande sätt:
1.
Artikel 1.2 ska ersättas med följande:
”2. Förordningen ska inte gälla för
a)
andra husdjursarter än dem som avses i artikel 7, och
b)
andra vattenbruksdjur än dem som avses i artikel 25a.
Avdelningarna II-IV ska emellertid även på motsvarande sätt tillämpas på sådana produkter till dess att närmare produktionsregler för dessa produkter fastställs på grundval av förordning (EG) nr 834/2007.”
2.
Artikel 2 ska ändras på följande sätt:
a)
Led f ska ersättas med följande:
”f) produktionsenhet: alla tillgångar som ska användas inom en produktionssektor, t.ex. produktionslokaler, skiften, betesmark, utomhusrastgårdar, byggnader avsedda för djur, fiskdammar, inneslutningssystem för alger eller vattenbruksdjur, upplåtelser längs kuster eller på havsbotten, lagerlokaler för växter, växtprodukter, algprodukter, animalieprodukter, råvaror och alla andra insatsvaror som är relevanta för denna särskilda produktionssektor.”
b)
Följande led ska läggas till efter led i:
”j) sluten recirkulerande vattenbruksanläggning: en anläggning där vattenbruk bedrivs i en innesluten miljö på land eller på ett fartyg med recirkulering av vatten, och med behov av ständig energitillförsel utifrån för att stabilisera miljön för vattenbruksdjuren.
k) energi från förnybara källor: energi från förnybara, icke-fossila källor: vindkraft, solenergi, geotermisk energi, vågkraft, tidvattenenergi, vattenkraft, deponigas, gas från avloppsreningsverk och biogaser.
l) kläckeri: plats för avel, kläckning och uppfödning i de tidiga stadierna av vattenbruksdjurs liv, särskilt fiskar och skaldjur.
m) yngelanläggning: plats där ett mellanliggande uppfödningssystem, mellan kläcknings- och tillväxtstadiet, tillämpas. Yngelstadiet avslutas inom produktionscykelns första tredjedel med undantag för arter som genomgår smoltifiering.
n) förorening: i samband med vattenbruk och algproduktion, direkt eller indirekt tillförsel till den marina miljön av ämnen eller energi enligt definitionen i direktiv 2008/56/EG (18) respektive direktiv 2000/60/EG (19), i de vatten där de är tillämpliga.
o) blandodling: i samband med vattenbruk och algproduktion, uppfödning av två eller fler arter vanligtvis från olika trofinivåer i samma odlingsenhet.
p) produktionscykel: i samband med vattenbruk och algproduktion, ett vattenbruksdjurs eller en algs livscykel från det första livsstadiet till skörden.
q) lokalt odlade arter: i samband med vattenbruk och algproduktion, arter som varken är främmande eller lokalt frånvarande enligt rådets förordning (EG) nr 708/2007 (20). De arter som förtecknas i bilaga IV till förordning (EG) nr 708/2007 kan betraktas som lokalt odlade.
r) djurtäthet: i samband med vattenbruk, djurens vikt per kubikmeter vatten vid varje tidpunkt under tillväxtstadiet och, när det gäller plattfisk och räkor, vikten per kvadratmeter vattenyta.
3.
I avdelning II ska följande kapitel införas som kapitel 1a:
”KAPITEL 1a
Algproduktion
Artikel 6a
Tillämpningsområde
I detta kapitel fastställs närmare produktionsregler för insamling och odling av alger. Det ska även på motsvarande sätt tillämpas på produktion av alla flercelliga havsalger eller fytoplankton och mikroalger för vidare användning som foder för vattenbruksdjur.
Artikel 6b
Vattnets lämplighet och plan för hållbar förvaltning
1. Verksamheten ska bedrivas på platser utan kontamination från produkter eller ämnen som inte är godkända för ekologisk produktion eller föroreningar som skulle äventyra produkternas ekologiska karaktär.
2. Ekologiska och icke-ekologiska produktionsenheter ska hållas isär på lämpligt sätt. Särhållningsåtgärderna ska utgå från det naturliga läget, separata vattenförsörjningssystem, avstånd, tidvatten och den ekologiska produktionsenhetens läge upp- eller nedströms. Myndigheter i medlemsstaterna får se ut platser eller områden som de anser vara olämpliga för ekologiskt vattenbruk eller algskörd och de får även fastställa vilket avstånd som måste finnas mellan ekologiska och icke-ekologiska produktionsenheter.
När sådana minimiavstånd fastställs ska medlemsstaterna lämna information om detta till aktörer, övriga medlemsstater och kommissionen.
3. En miljöbedömning som står i proportion till produktionsenheten ska krävas för all ny verksamhet som är föremål för en ansökan om ekologisk produktion och som producerar mer än 20 ton vattenbruksprodukter per år, för att fastställa vilka förhållanden som råder i produktionsenheten och dess omedelbara omgivning och de troliga effekterna av driften. Aktören ska lämna miljöbedömningen till kontrollorganet eller kontrollmyndigheten. Innehållet i miljöbedömningen ska baseras på bilaga IV till rådets direktiv 85/337/EEG (21). Om enheten redan varit föremål för en liknande bedömning får den användas för detta ändamål.
4. Aktören ska lägga fram en plan för hållbar förvaltning för vattenbruk och algskörd, som är proportionell till produktionsenheten.
Planen ska uppdateras årligen och innehålla uppgifter om verksamhetens miljöeffekter och den miljöövervakning som planeras samt en förteckning över åtgärder som ska vidtas för att minimera de negativa effekterna på den omgivande vatten- och landmiljön, inklusive, i tillämpliga fall, utsläpp av näringsämnen i miljön per produktionscykel eller år. Planen ska innehålla uppgifter om tillsyn och reparation av teknisk utrustning.
5. Aktörer inom vattenbruk och algproduktion ska helst använda förnybara energikällor och återvunnet material och ska, som en del av planen för hållbar förvaltning, upprätta en plan för avfallsbegränsning, som ska börja tillämpas när verksamheten inleds. När så är möjligt ska restvärme endast användas om energin kommer från förnybara källor.
6. När det gäller algskörd ska en biomasseuppskattning göras en gång i samband med att verksamheten inleds.
Artikel 6c
Hållbar skörd av vilda alger
1. Bokföringen ska förvaras vid enheten eller i lokalerna så att aktören kan identifiera och kontrollmyndigheten eller kontrollorganet kan kontrollera att producenterna har levererat endast vilda alger som producerats i enlighet med förordning (EG) nr 834/2007.
2. Skörden ska bedrivas på ett sådant sätt att de volymer som skördas inte påverkar vattenmiljön i någon betydande utsträckning. För att säkra algernas förnyelse ska åtgärder vidtas avseende t.ex. skördeteknik, minsta tillåtna storlek, ålder, reproduktionscykler eller kvarvarande algers storlek.
3. Om alger skördas från ett delat eller gemensamt skördeområde ska det finnas dokumentation som visar att den totala skörden är förenlig med denna förordning.
4. Med avseende på artikel 73b.2 b och c ska denna dokumentation visa att förvaltningen är hållbar och att ingen långsiktig påverkan sker på skördeområdena.
Artikel 6d
Algodling
1. Vid algodling till havs ska endast näringsämnen som förekommer naturligt i miljön eller som härrör från ekologisk produktion av vattenbruksdjur, helst i närheten som en del av ett blandodlingssystem, användas.
2. I anläggningar på land där externa näringskällor används ska det kunna styrkas att näringsnivåerna i utflödesvattnet är lika höga som eller lägre än i inflödesvattnet. Endast näringsämnen av vegetabiliskt eller mineraliskt ursprung som finns förtecknade i bilaga I får användas.
3. Odlingstätheten eller driftsintensiteten ska registreras och vattenmiljöns integritet ska upprätthållas genom att det säkras att den största mängd alger som kan odlas utan negativa miljöeffekter inte överskrids.
4. Rep och annan utrustning som används för algodling ska om möjligt återanvändas eller återvinnas.
Artikel 6e
Antifouling och rengöring av produktionsutrustning och anläggningar
1. Påväxt ska avlägsnas endast med fysiska metoder eller för hand och när så är lämpligt kastas ut på avstånd från odlingen.
2. Rengöring av utrustning och anläggningar ska utföras med fysiska eller mekaniska metoder. När detta inte är tillräckligt, får endast de kemiska ämnen som förtecknas i bilaga VII del 2 användas.
4.
I artikel 21 ska punkt 2 ersättas med följande:
”2. Upp till 20 % av den sammanlagda genomsnittsmängden av djurens foder får utgöras av bete på eller skörd från permanent betesmark, skiften för fleråriga foderväxter eller proteingrödor som sås på ekologiskt odlad mark som befinner sig under det första omställningsåret, under förutsättning att marken ingår i själva anläggningen och inte har varit en del av den anläggningens ekologiska produktionsenhet under de senaste fem åren. I de fall då både omställningsfoder och foder från skiften under det första omställningsåret används får den sammanlagda andelen sådant foder inte överskrida de högsta procentsatser som anges i punkt 1.”
5.
I avdelning II ska följande kapitel införas som kapitel 2a:
”KAPITEL 2a
Produktion av vattenbruksdjur
Avsnitt 1
Allmänna regler
Artikel 25a
Tillämpningsområde
I detta kapitel fastställs närmare produktionsregler för arter av fisk, kräftdjur, tagghudingar och blötdjur som omfattas av bilaga XIIIa.
Det ska även på motsvarande sätt tillämpas på zooplankton, mikroskopiska kräftdjur, hjuldjur, maskar och andra vattendjur som används som foder.
Artikel 25b
Vattnets lämplighet och plan för hållbar förvaltning
1. Bestämmelserna i artikel 6b.1-6b.5 ska tillämpas på detta kapitel.
2. Skyddsåtgärder och förebyggande åtgärder som vidtas mot rovdjur i enlighet med rådets direktiv 92/43/EEG (22) och nationella regler ska registreras i planen för hållbar förvaltning.
3. I tillämpliga fall ska det kunna styrkas att närbelägna aktörer är samordnade när de upprättar förvaltningsplanerna.
4. Vid produktion av vattenbruksdjur i fiskdammar, tankar eller bassänger ska odlingarna vara utrustade antingen med naturliga filterbäddar, sedimentationsdammar, biologiska filter eller mekaniska filter för uppsamling av överskott av näringsämnen, eller använda alger och/eller djur (musslor och alger) som bidrar till att förbättra utflödesvattnets kvalitet. Utflödesövervakning ska genomföras med jämna mellanrum när så är lämpligt.
Artikel 25c
Samtidig produktion av ekologiska och icke-ekologiska vattenbruksdjur
1. Den behöriga myndigheten får tillåta kläckerier och yngelanläggningar att föda upp både ekologiska och icke-ekologiska yngel i en och samma anläggning, förutsatt att enheterna är tydligt åtskilda fysiskt och det finns ett separat vattenförsörjningssystem.
2. Vid tillväxtproduktion får den behöriga myndigheten, när olika produktionsfaser och hanteringsperioder för vattendjuren berörs, tillåta enheter för ekologisk respektive icke-ekologisk produktion av vattenbruksdjur på samma anläggning förutsatt att kraven i artikel 6b.2 i denna förordning uppfylls.
3. Aktörer ska bevara dokumentation över tillämpningen av de bestämmelser som avses i denna artikel.
Avsnitt 2
Ursprung för vattenbruksdjur
Artikel 25d
Ekologiska vattenbruksdjurs ursprung
1. Lokalt odlade arter ska användas, och aveln ska syfta till att ge stammar som är bättre lämpade för odlingsförhållandena, har god hälsa och ger ett gott utnyttjande av foderresurserna. Dokumentation över ursprung och behandling ska ställas till förfogande för kontrollorganet eller kontrollmyndigheten.
2. Arter som kan odlas utan att vilda bestånd orsakas någon betydande skada ska väljas.
Artikel 25e
Ursprung för icke-ekologiska vattenbruksdjur och hanteringen av dessa
1. För avelsändamål eller för att förbättra det genetiska materialet och när ekologiska vattenbruksdjur inte finns tillgängliga får viltfångade eller icke-ekologiska vattenbruksdjur föras in på en anläggning. Sådana djur ska hållas ekologiskt i minst tre månader innan de får användas för avel.
2. För uppfödningsändamål och när ekologiska vattenbruksyngel inte finns tillgängliga får icke-ekologiska vattenbruksyngel föras in på en anläggning. Åtminstone de två sista tredjedelarna av produktionscykeln ska förvaltas ekologiskt.
3. Den största andel icke-ekologiska vattenbruksyngel som får föras in på anläggningen ska uppgå till: 80 % fram till den 31 december 2011, 50 % fram till den 31 december 2013 och 0 % fram till den 31 december 2015.
4. För uppfödningsändamål är insamling av vilda vattenbruksyngel specifikt begränsad till
a)
naturligt inflöde av larver och yngel av fisk och kräftdjur när dammar, inneslutningssystem och inhägnader fylls,
b)
europeisk glasål, förutsatt att en godkänd förvaltningsplan för ål finns för platsen och att artificiell reproduktion ännu inte är möjlig.
Avsnitt 3
Djurhållningspraxis för vattenbruk
Artikel 25f
Allmänna djurhållningsregler för vattenbruk
1. Djurhållningen vid vattenbruk ska vara sådan att följande villkor uppfylls, beroende på artens särskilda behov:
a)
Vattenbruksdjuren ska ha tillräckligt med utrymme för sitt välbefinnande.
b)
De ska hållas i vatten av god kvalitet med tillräckliga syrenivåer.
c)
De ska hållas under de temperatur- och ljusförhållanden som artens behov kräver, med hänsyn till den geografiska belägenheten.
d)
När det gäller sötvattenfisk ska bottentypen ligga så nära naturliga förhållanden som möjligt.
e)
När det gäller karp ska bottnen bestå av naturjord.
2. Djurtätheten anges i bilaga XIIIa för varje art eller artgrupp. Vid bedömning av djurtäthetens effekter på den odlade fiskens välbefinnande, ska fiskens tillstånd (såsom skadade fenor, andra skador, tillväxt, beteende och allmänna hälsotillstånd) samt vattenkvaliteten kontrolleras.
3. Vatteninneslutningssystem ska utformas och konstrueras så att de ger en flödeshastighet och fysiokemiska parametrar som främjar djurens hälsa och välbefinnande och garanterar att deras beteendebehov möts.
4. Inneslutningssystem ska utformas, placeras och drivas på ett sätt som minimerar risken för rymning.
5. Om fisk eller kräftdjur rymmer ska lämpliga åtgärder vidtas för att minska påverkan på det lokala ekosystemet, inbegripet infångande om så är lämpligt. Dokumentation ska bevaras.
Artikel 25g
Särskilda regler för akvatiska inneslutningssystem
1. Slutna recirkulerande produktionsanläggningar för vattenbruksdjur är förbjudna, med undantag av kläckerier och yngelanläggningar eller för produktion av arter av organismer som används som ekologiskt foder.
2. Uppfödningsenheter på land ska uppfylla följande villkor:
a)
I system med genomströmning ska det vara möjligt att övervaka och kontrollera flödeshastigheten och vattenkvaliteten i både inflödes- och utflödesvattnet.
b)
Minst 5 % av omkretsen runt anläggningen (gränsen mellan land och vatten) ska bestå av naturlig vegetation.
3. Inneslutningssystem till havs ska
a)
vara belägna där vattenflödet, djupet och vattenomsättningen är tillräckliga för att minimera påverkan på havsbotten och den omgivande vattenförekomsten,
b)
ha kassar med lämplig utformning, konstruktion och underhåll med hänsyn till exponeringen för driftsmiljön.
4. Artificiell uppvärmning eller nedkylning av vatten ska endast tillåtas i kläckerier och yngelanläggningar. Naturligt borrhålsvatten får användas för att värma upp eller kyla ned vatten i alla produktionsstadier.
Artikel 25h
Hantering av vattenbruksdjur
1. Hantering av vattenbruksdjur ska minimeras och ske med största försiktighet, och lämplig utrustning ska användas och lämpliga rutiner följas för att undvika stress och fysisk skada i samband med hanteringen. Avelsbestånd ska hanteras på ett sådant sätt att fysisk skada och stress minimeras. Avelsbestånd ska hanteras på ett sådant sätt att fysisk skada och stress minimeras och under anestesi när så är lämpligt. Storlekssorteringen ska hållas till ett minimum och till vad som krävs för att säkra fiskens välbefinnande.
2. Följande begränsningar ska gälla för användningen av artificiellt ljus:
a)
För att förlänga den naturliga dagen får det inte överstiga en högsta nivå som tar hänsyn till etologiska behov, geografiska förhållanden och de odlade djurens allmänna hälsa; denna högsta nivå får inte överstiga 16 timmar per dygn, utom för reproduktionsändamål.
b)
Plötsliga förändringar av ljusstyrkan ska undvikas vid övergången genom användning av dämpbara lampor eller bakgrundsbelysning.
3. För att säkra djurens välbefinnande och hälsa tillåts luftning, förutsatt att det används mekaniska luftare som företrädesvis drivs av förnybar energi.
All sådan användning ska registreras i vattenbruksjournalen.
4. Syre får endast användas för ändamål med anknytning till djurhälsokrav och kritiska perioder i samband med produktion eller transport i följande fall:
a)
Exceptionella fall av temperaturhöjning, lufttrycksfall eller oavsiktlig förorening.
b)
Sporadiska förfaranden för beståndshantering, t.ex. provtagning och sortering.
c)
Åtgärder för att säkra det odlade beståndets överlevnad.
Dokumentation ska bevaras.
5. Slakttekniken ska säkra att fisken omedelbart blir medvetslös och okänslig för smärta. Olikheter i fråga om skördestorlekar, arter och produktionsanläggningar ska tas i beaktande när de bästa slaktmetoderna övervägs.
Avsnitt 4
Uppfödning
Artikel 25i
Förbud mot hormoner
Användning av hormoner och hormonderivat är förbjuden.
Avsnitt 5
Foder för fisk, kräftdjur och tagghudingar
Artikel 25j
Allmänna regler för foder
När foderrutiner ska följande prioriteras:
a)
Djurhälsa.
b)
Hög produktkvalitet, även i fråga om näringsmässig sammansättning, som ska säkra att slutprodukten för konsumtion är av hög kvalitet.
c)
Liten miljöpåverkan.
Artikel 25k
Särskilda regler för foder för köttätande vattenbruksdjur
1. Följande prioriteringar ska gälla för foder för köttätande vattenbruksdjur:
a)
Ekologiska foderprodukter från vattenbruk.
b)
Fiskmjöl och fiskolja av slaktspill från ekologiskt vattenbruk.
c)
Fiskmjöl och fiskolja och ingredienser från fisk som härrör från slaktspill av fisk som fångats som livsmedel vid hållbart fiske.
d)
Ekologiska foderråvaror av vegetabiliskt och animaliskt ursprung som förtecknas i bilaga V, på de villkor som fastställs i den bilagan.
2. Om foder enligt punkt 1 inte finns tillgängligt får fiskmjöl och fiskolja av slaktspill från icke-ekologiskt vattenbruk eller slaktspill från fisk som fångats som livsmedel användas under en övergångsperiod till och med den 31 december 2014. Sådan foderråvara får inte överstiga 30 % av den dagliga foderransonen.
3. Foderransonen får innehålla högst 60 % ekologiska växtprodukter.
4. Astaxantin som huvudsakligen härrör från ekologiska källor, såsom ekologiska kräftdjursskal, får användas i foder till lax och öring inom ramen för deras fysiologiska behov. Om inga ekologiska källor finns tillgängliga, får naturliga källor för astaxantin användas (såsom Phaffia-jäst).
Artikel 25l
Särskilda regler för foder för vissa vattenbruksdjur
1. Vattenbruksdjur som avses i bilaga XIIIa avsnitten 6, 7 och 9 ska utfodras med foder som finns naturligt i dammar och sjöar.
2. Om naturliga foderresurser enligt punkt 1 inte finns tillgängliga i tillräcklig mängd är det tillåtet att använda ekologiskt foder av vegetabiliskt ursprung, som helst ska ha odlats inom anläggningen, eller alger. Aktörer ska bevara dokumentation som styrker behovet av att använda tilläggsfoder.
3. Om det naturliga fodret kompletteras i enlighet med punkt 2 får foderransonen för de arter som nämns i avsnitt 7 och för hajmal (Pangasius sp.), som nämns i avsnitt 9, innehålla högst 10 % fiskmjöl eller fiskolja från hållbart fiske.
Artikel 25m
Produkter och ämnen enligt artikel 15.1 d iii) i förordning (EG) nr 834/2007
1. Foderråvaror av animaliskt och mineraliskt ursprung får användas vid ekologiskt vattenbruk endast om de förtecknas i bilaga V.
2. Fodertillsatser, vissa ämnen som används i djurfoder och processtekniska hjälpmedel får användas om de förtecknas i bilaga VI och på de villkor som fastställs i den bilagan.
Avsnitt 6
Särskilda regler för blötdjur
Artikel 25n
Växtområde
1. Odling av musslor får bedrivas i samma vattenområde som odling av ekologisk fisk och ekologiska alger i ett blandodlingssystem som ska dokumenteras i planen för hållbar förvaltning. Musslor får också odlas tillsammans med snäckor, t.ex. strandsnäckor, i blandodling.
2. Ekologisk produktion av musslor ska ske inom områden som avgränsas av stolpar, pontoner eller andra tydliga markörer och ska beroende på vad som är lämpligt inhägnas med nätkassar eller burar eller med andra konstgjorda metoder.
3. Ekologiska skaldjursodlingar ska minimera riskerna för arter av naturvårdsintresse. Om rovdjursnät används ska de vara utformade så att dykande fåglar inte skadas.
Artikel 25o
Anskaffning av förökningsmaterial
1. Om ingen betydande miljöskada äger rum och om det är tillåtet i den lokala lagstiftningen, får när det gäller musslor vilt förökningsmaterial som hämtats utanför produktionsenheten användas, förutsatt att det kommer från
a)
bankar som har små möjligheter att överleva vintern eller som är större än vad som krävs, eller
b)
naturlig settling av mussellarver på insamlare.
Register ska föras över hur, var och när vilt förökningsmaterial samlats in, för att möjliggöra spårbarhet till insamlingsområdet.
Förökningsmaterial från icke-ekologiska kläckerier för musslor får dock införas i de ekologiska produktionsenheterna upp till följande högsta procentsatser: 80 % fram till den 31 december 2011, 50 % fram till den 31 december 2013 och 0 % fram till den 31 december 2015.
2. När det gäller japanskt jätteostron, Crassostrea gigas, ska bestånd som fötts upp selektivt helst användas för att begränsa spridningen av ägg i naturmiljön.
Artikel 25p
Förvaltning
1. Vid produktionen får djurtätheten inte överstiga den djurtäthet som tillämpas vid icke-ekologisk skaldjursproduktion på platsen. Sortering, gallring och anpassningar av djurtätheten ska göras med utgångspunkt i biomassan och för att garantera djurens välbefinnande och en hög produktkvalitet.
2. Påväxt ska avlägsnas med fysiska metoder eller för hand och om det är lämpligt kastas överbord på avstånd från skaldjursodlingarna. Skaldjur får en gång under produktionscykeln behandlas med en kalklösning för att bekämpa konkurrerande påväxt.
Artikel 25q
Odlingsregler
1. Odling på musselband och andra metoder som förtecknas i avsnitt 8 i bilaga XIIIa kan komma i fråga för ekologisk produktion.
2. Bottenodling av blötdjur är endast tillåten om ingen betydande miljöpåverkan orsakas på insamlings- och odlingsplatserna. Minimal miljöpåverkan ska styrkas genom en undersökning och en rapport om det exploaterade området som aktören ska lägga fram för kontrollorganet eller kontrollmyndigheten. Rapporten ska ingå som ett särskilt kapitel i planen för hållbar förvaltning.
Artikel 25r
Särskilda odlingsregler för ostron
Odling i kassar på ställningar är tillåten. Sådana eller andra strukturer där ostronen är inneslutna ska vara utformade på så sätt att de inte utgör ett fullständigt hinder längs kusten. För att optimera produktionen ska bestånden ska placeras med omsorg på bäddarna med hänsyn till tidvattenströmmar. Produktionen ska uppfylla kriterierna i avsnitt 8 i bilaga XIIIa.
Avsnitt 7
Sjukdomsförebyggande och veterinärbehandling
Artikel 25s
Allmänna regler om förebyggande av sjukdomar
1. Djurhälsoplanen enligt artikel 9 i direktiv 2006/88/EG ska innehålla uppgifter om biosäkerhet och praxis för förebyggande av sjukdomar, inbegripet ett skriftligt avtal om hälsorådgivning, som är proportionellt till produktionsenheten, med kvalificerade organ som utför tjänster som rör vattenbruksdjurs hälsa, som ska besöka odlingen minst en gång per år och minst en gång vartannat år när det gäller musslor.
2. Inneslutningssystem, utrustning och redskap ska rengöras och desinficeras på lämpligt sätt. Endast produkter som förtecknas i avsnitt 2.1-2.2 i bilaga VII får användas.
3. I fråga om driftuppehåll gäller följande:
a)
Den behöriga myndigheten ska besluta om huruvida driftuppehåll är nödvändigt och fastställa den lämpliga driftuppehållsperiod som ska tillämpas och dokumenteras efter varje produktionscykel i öppna vatteninneslutningssystem till havs. Driftuppehåll rekommenderas också för andra produktionsmetoder där tankar, fiskdammar och burar används.
b)
Det ska inte vara obligatoriskt vid odling av musslor.
c)
Under driftuppehåll ska burar eller andra strukturer som används för produktion av vattenbruksdjur tömmas, desinficeras och lämnas tomma innan de tas i bruk på nytt.
4. Fiskfoder som inte ätits upp, exkrementer och döda djur ska, när så är lämpligt, snabbt avlägsnas för att undvika risk för betydande miljöskada med avseende på vattnets kvalitet, minimera risken för sjukdom och undvika att insekter eller gnagare lockas till platsen.
5. Ultraviolett ljus och ozon får användas endast i kläckerier och yngelanläggningar.
6. För biologisk bekämpning av ektoparasiter ska putsarfiskar helst användas.
Artikel 25t
Veterinärbehandling
1. Om det trots förebyggande djurhälsoåtgärder enligt artikel 15.1 f i) i förordning (EG) nr 834/2007 uppstår ett hälsoproblem får veterinärbehandling användas i följande preferensordning:
a)
Substanser från växter, djur eller mineraler i homeopatisk utspädning.
b)
Växter och växtextrakt utan anestetiska effekter.
c)
Substanser såsom spårämnen, metaller, naturliga immunstimulatorer eller godkända probiotika.
2. Allopatiska behandlingar får användas vid högst två kurer per år, med undantag av vaccinationer och obligatoriska utrotningsplaner. Om produktionscykeln är kortare än ett år är emellertid endast en allopatisk behandling tillåten. Om dessa gränser för allopatiska behandlingar överskrids får de berörda vattenbruksdjuren inte säljas som ekologiska produkter.
3. Parasitbehandling får, utöver de obligatoriska bekämpningsprogram som medlemsstaterna ansvarar för, ske högst två gånger per år eller en gång per år om produktionscykeln är kortare än 18 månader.
4. Karenstiden för allopatiska veterinärbehandlingar och parasitbehandlingar enligt punkt 3, inklusive behandling inom ramen för obligatoriska bekämpnings- och utrotningsprogram, ska vara dubbelt så lång som den rättsliga karenstid som avses i artikel 11 i direktiv 2001/82/EG eller, om denna tid inte anges, 48 timmar.
5. När veterinärmedicinska läkemedel används ska användningen anmälas till kontrollorganet eller kontrollmyndigheten innan djuren saluförs som ekologiska. De behandlade djuren ska identifieras tydligt.
6.
I avsnitt II kapitel 3 ska följande artikel införas efter artikel 29 som artikel 29a:
”Artikel 29a
Särskilda bestämmelser om alger
1. Om slutprodukten är färska alger ska havsvatten användas för spolning av nyskördade alger.
Om slutprodukten är torkade alger får även dricksvatten användas för spolning. Salt får användas för att avlägsna fukt.
2. Torkning med hjälp av direkta lågor som kommer i direkt kontakt med algerna är förbjudet. Om rep eller annan utrustning används vid torkningen ska de vara fria från antifoulingmedel och produkter för rengöring och desinfektion, utom om en produkt förtecknas i bilaga VII för detta ändamål.”
7.
I avdelning II kapitel 4 ska följande artikel införas som artikel 32a:
”Artikel 32a
Transport av levande fisk
1. Levande fisk ska transporteras i lämpliga tankar med rent vatten som uppfyller fiskens fysiologiska behov med avseende på temperatur och upplöst syre.
2. Före transport av ekologisk fisk och ekologiska fiskprodukter ska tankar rengöras, desinficeras och sköljas noga.
3. Försiktighetsåtgärder ska vidtas för att undvika stress. Under transporten får djurtätheten inte ligga på en nivå som är skadlig för arten.
4. Dokumentation ska bevaras avseende punkterna 1-3.”
8.
Artikel 35.2 och 35.3 ska ersättas med följande:
”2. När det gäller enheter för ekologisk växtproduktion, algproduktion, animalieproduktion och produktion av vattenbruksdjur är lagring i produktionsenheten av andra insatsvaror än de som är tillåtna enligt denna förordning förbjuden.
3. Lagring av allopatiska veterinärmedicinska läkemedel och antibiotika på jordbruksföretag är tillåten under förutsättning att de har ordinerats av en veterinär i samband med behandling enligt artiklarna 14.1 e ii eller 15.1 f ii) i förordning (EG) nr 834/2007, att de lagras på en övervakad plats och att de förs in i uppfödningsdagboken enligt artikel 76 i den här förordningen, eller, i tillämpliga fall, i vattenbruksjournalen enligt artikel 79b i den här förordningen.”
9.
I avdelning II kapitel 5 ska följande artikel införas som artikel 36a:
”Artikel 36a
Alger
1. Omställningsperioden för en enhet för algskörd ska vara sex månader.
2. Omställningsperioden för en enhet för algodling ska vara sex månader eller en hel produktionscykel, beroende på vilken period som är längst.”
10.
I avsnitt II kapitel 5 ska följande artikel införas efter artikel 38 som artikel 38a:
”Artikel 38a
Produktion av vattenbruksdjur
1. Följande omställningsperioder för enheter för vattenbruksproduktion ska gälla för följande typer av vattenbruksanläggningar, inbegripet de befintliga vattenbruksdjuren:
a)
För anläggningar som inte kan tömmas, rengöras och desinficeras, en omställningsperiod på 24 månader.
b)
För anläggningar som har tömts eller med driftuppehåll, en omställningsperiod på 12 månader.
c)
För anläggningar som har tömts, rengjorts och desinficerats, en omställningsperiod på 6 månader.
d)
För anläggningar i öppet vatten, inklusive anläggningar för odling av musslor, en omställningsperiod på 3 månader.
2. Den behöriga myndigheten får fatta beslut om att retroaktivt godkänna att tidigare dokumenterade perioder under vilka anläggningarna inte behandlats eller utsatts för produkter som inte är godkända för ekologisk produktion räknas in i omställningsperioden.”
11.
Rubriken till artikel 43 ska ersättas med följande:
”Användning av icke-ekologiskt foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung vid djurhållning”
12.
I artikel 59 ska första punkten ersättas med följande:
”Detta kapitel ska inte gälla foder avsett för sällskapsdjur och pälsdjur.”
13.
I artikel 60 ska punkt 1 a ersättas med följande:
”a)
det bearbetade fodret uppfyller bestämmelserna i förordning (EG) nr 834/2007, särskilt artikel 14.1 d iv och v när det gäller djurbesättningar eller artikel 15.1 d när det gäller vattenbruksdjur samt artikel 18,”
14.
I avdelning IV ska följande kapitel införas som kapitel 2a:
”KAPITEL 2a
Särskilda kontrollkrav för alger
Artikel 73a
Kontrollsystem för alger
När det kontrollsystem som specifikt gäller alger införs för första gången ska den fullständiga beskrivning av platsen som avses i artikel 63.1 a innefatta
a)
en fullständig beskrivning av anläggningarna på land och till havs,
b)
i tillämpliga fall den miljöbedömning som beskrivs i artikel 6b.3,
c)
i tillämpliga fall den plan för hållbar förvaltning som beskrivs i artikel 6b.4,
d)
för vilda alger ska en fullständig beskrivning och en karta över insamlingsområden vid kusten och till havs samt över områden på land där verksamhet efter insamling bedrivs upprättas.
Artikel 73b
Register över produktionen av alger
1. Uppgifter som rör algproduktionen ska av aktören sammanställas i en journal som alltid ska finnas tillgänglig för kontrollmyndigheterna eller kontrollorganen, på företaget. Den ska innehålla minst följande information:
a)
Artförteckning, datum för skörden samt skördad kvantitet.
b)
Datum för användning av gödselmedel samt typ och mängd som använts.
2. När det gäller insamling av vilda alger ska journalen dessutom innehålla följande:
a)
Historik över skördeverksamhet för varje art på namngivna algmattor.
b)
Uppskattad skörd (volym) per säsong.
c)
Källor till eventuell förorening av algmattor.
d)
Hållbar årlig avkastning för varje algmatta.”
15.
I avdelning IV ska följande kapitel införas som kapitel 3a:
”KAPITEL 3a
Särskilda kontrollkrav för produktion av vattenbruksdjur
Artikel 79a
Kontrollsystem för produktion av vattenbruksdjur
När det kontrollsystem som specifikt gäller vattenbruksdjur införs för första gången ska den fullständiga beskrivning av enheten som avses i artikel 63.1 a innefatta
a)
en fullständig beskrivning av anläggningarna på land och till havs,
b)
i tillämpliga fall den miljöbedömning som beskrivs i artikel 6b.3,
c)
i tillämpliga fall den plan för hållbar förvaltning som beskrivs i artikel 6b.4,
d)
när det gäller blötdjur, en sammanfattning av det särskilda kapitel i planen för hållbar förvaltning som krävs enligt artikel 25q.2.
Artikel 79b
Register över produktionen av vattenbruksdjur
Följande uppgifter ska av aktören sammanställas i en journal som ska hållas aktuell och alltid ska finnas tillgänglig för kontrollmyndigheterna eller kontrollorganen, på företaget:
a)
Ursprung, ankomstdatum och omställningsperiod för djur som anländer till anläggningen.
b)
Antal partier, ålder, vikt och destinationsort för djur som lämnar anläggningen.
c)
Uppgifter om rymningar.
d)
För fisk, fodrets typ och mängd, och för karp och närbesläktade arter, dokumentation som styrker behovet av att använda tilläggsfoder.
e)
Veterinärbehandlingar, med uppgifter om syfte, behandlingsdatum, behandlingsmetod, typ av produkt och karenstid.
f)
Sjukdomsförebyggande åtgärder, med uppgifter om driftuppehåll, rengöring och vattenbehandling.
Artikel 79c
Särskilda kontrollbesök för musslor
När det gäller produktion av musslor ska inspektionsbesök göras före och under produktion av maximal biomassa.
Artikel 79d
Flera produktionsenheter drivna av samma aktör
Om en aktör driver flera produktionsenheter i enlighet med artikel 25c ska även de enheter som producerar icke-ekologiska vattenbruksdjur omfattas av det kontrollsystem som föreskrivs i kapitel 1 och det här kapitlet.”
16.
Rubriken till kapitel 4 i avdelning IV ska ersättas med följande:
17.
Rubriken till kapitel 5 i avdelning IV ska ersättas med följande:
18.
I artikel 93.2 ska följande punkter läggas till:
”e)
Antalet enheter för ekologisk produktion av vattenbruksdjur.
f)
Volymen ekologisk produktion av vattenbruksdjur.
g)
Som frivillig uppgift, antalet enheter för ekologisk algproduktion och volymen ekologisk algproduktion.”
19.
I artikel 95 ska punkt 6 ersättas med följande:
”6. Vid tillämpning av artikel 12.1 j i förordning (EG) nr 834/2007 och i avvaktan på införandet av särskilda ämnen enligt artikel 16.1 f i den förordningen, får endast produkter som godkänts av de behöriga myndigheterna användas.”
20.
I artikel 95 ska följande punkt läggas till:
”11. Under en period som löper ut den 1 juli 2013 får den behöriga myndigheten tillåta att de produktionsenheter för vattenbruksdjur och alger som är etablerade och bedriver produktion enligt nationellt godkända ekologiska bestämmelser innan denna förordning träder i kraft behåller sin ekologiska status medan en anpassning till denna förordning sker, förutsatt att det inte förekommer någon otillbörlig förorening av vattnet med ämnen som inte är tillåtna vid ekologisk produktion. Aktörer som gynnas av denna åtgärd ska anmäla berörda anläggningar, fiskdammar, kassar eller algpartier till den behöriga myndigheten.”
21.
Bilagorna ska ändras i enlighet med bilagan till denna förordning.
Artikel 2
Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Den ska tillämpas från och med den 1 juli 2010, med följande undantag:
a)
Punkt 4 i artikel 1 ska tillämpas från och med dagen för denna förordnings ikraftträdande.
b)
Korrigeringarna enligt punkt 19 i artikel 1 och punkt 1 b och c i bilagan ska tillämpas från och med ikraftträdandet av förordning (EG) nr 889/2008.
Denna förordning får ses över på grundval av relevanta och vederbörligen motiverade förslag från medlemsstaterna i syfte att ändra den från och med den 1 juli 2013.
Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
Utfärdad i Bryssel den 5 augusti 2009