KOMMISSIONENS BESLUT av den 13 mars 1998 om inrättande av en rådgivande kommitté för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser (Text av betydelse för EES) (98/215/EG)
EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE
med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, och
med beaktande av följande:
Kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser är alla sammanslutningar som kan inordnas under kategorin näringsdrivande föreningar.
Näringsdrivande föreningar bör kunna dra samma nytta som näringsdrivande företag av de möjligheter genomförandet av den inre marknaden och Ekonomiska och monetära unionen erbjuder.
Den 18 december 1989 lade kommissionen fram ett meddelande till EG:s ministerråd om "Näringsdrivande föreningar och genomförandet av den gränslösa europeiska marknaden" (SEC(89) 2187 slutlig). År 1992 lämnade kommissionen till rådet tre förslag till förordningar. Dessa förslag ändrades 1993 och innehöll föreskrifter om europeiska kooperativs, europeiska ömsesidiga bolags och europeiska föreningars rättsliga ställning, liksom tre utkast till direktiv om komplettering av ovannämnda sammanslutningars rättsliga ställning vad gäller arbetstagarnas roll (1).
Den 17 februari 1994 lade kommissionen fram ett förslag till rådets beslut om ett flerårigt (94-96) handlingsprogram till förmån för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser i gemenskapen. Detta beslut ändrades den 8 juni 1995 efter ett yttrande från Europaparlamentet (2).
Kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser spelar en allt viktigare roll som företrädare för medborgarna i försvaret av medborgarnas demokratiska rättigheter och tillgodoseendet av deras behov.
Den 4 juni 1997 lade kommissionen fram ett meddelande om "Främjande av föreningarnas och stiftelsernas roll i Europa" (3).
Allt fler gemenskapsbeslut får följder för de näringsdrivande föreningarna och man bör se till att kommissionens politik som rör kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser integreras i de övriga gemensamma initiativen.
För att kunna justera sin politik på området, bör kommissionen ha möjlighet att samråda med de socioekonomiska organisationerna i denna sektor i alla de frågor som kan få inverkan på de näringsdrivande föreningarnas verksamhet. En nära och regelbunden kontakt med företrädare från denna sektor kan hjälpa kommissionen att genomföra sin politik.
Samrådet med de näringsdrivande föreningarna sker för närvarande genom en rådgivande kommitté som inrättades 1995 och för vilken anslag beviljas årligen av kommissionen.
Det lämpligaste sättet att organisera dessa kontakter är att vid kommissionen inrätta en rådgivande kommitté med företrädare för de näringsdrivande föreningarna.
HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
Artikel 1
En rådgivande kommitté, nedan kallad kommittén, för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser skall inrättas vid kommissionen.
Artikel 2
Kommissionen skall kunna samråda med kommittén i alla frågor som rör främjande eller genomförande av gemenskapspolitik som rör näringsdrivande föreningar. Kommittén skall till kommissionen avge yttranden om frågor som rör
- åtgärder och program som är till för kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser inom gemenskapen,
- kooperativs, ömsesidiga bolags, föreningars och stiftelsers deltagande i genomförandet av olika politikområden i gemenskapen,
- den roll som kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser har för skapandet av arbetstillfällen och för stärkandet av den ekonomiska och sociala sammanhållningen,
- förslag till lagstiftningsåtgärder som berör kooperativ, ömsesidiga bolag, föreningar och stiftelser.
Artikel 3
1. Kommittén skall bestå av 24 ledamöter.
2. Dessa platser skall fördelas jämt mellan de tre grupper som utgör de näringsdrivande föreningarna. Kooperativen skall tilldelas åtta platser, de ömsesidiga bolagen åtta och föreningarna/stiftelserna åtta.
Artikel 4
1. Kommittéledamöterna skall utses av kommissionen.
2. Suppleanter skall utses på samma villkor som de ordinarie ledamöterna och i samma antal. Suppleanten skall med fulla rättigheter ersätta ordinarie ledamot som är frånvarande eller har fått förhinder.
Suppleanten skall närvara vid kommitténs möten och delta i dess arbete endast vid förhinder för den ordinarie ledamot för vilken han eller hon är suppleant, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 7.
3. De organisationer som företräder ovannämnda tre intressegrupper skall föreslå kommissionen tre kandidater till varje ordinarie ledamot och tre kandidater till varje suppleant.
4. Ledamöternas mandatperiod är tre år och kan förnyas.
5. Ledamots mandat (ordinarie eller suppleant) kan upphöra före treårsperiodens slut om ledamoten avsäger sig sitt uppdrag eller upphör att tillhöra den organisation han eller hon företräder, om organisationen i fråga upphör att existera eller om den kräver att den ledamoten skall bytas ut. I sådana fall utses ny ledamot för återstoden av den avbrutna mandatperioden utifrån det senast upprättade förslaget som avses i punkt 3.
6. Uppdragen är oavlönade.
7. Vid treårsperiodens slut skall ledamöterna kvarstå till dess att de har blivit ersatta eller fått sina mandat förnyade.
Artikel 5
En förteckning över ledamöterna, ordinarie och suppleanter, skall publiceras av kommissionen i Europeiska gemenskapens officiella tidning för kännedom.
Artikel 6
1. Kommitténs ordförande skall vara en företrädare för kommissionen. Kommittén skall välja tre vice ordförande på tre år, en per intressegrupp. Dessa skall väljas av de närvarande ledamöterna med två tredjedels majoritet.
2. Kommittén kan, med samma majoritet, adjungera andra personer till styrelsen. Styrelsen skall förbereda och organisera kommitténs arbete.
Artikel 7
Andra personer med särskild kompetens i frågor som tas upp på dagordningen kan av ordföranden eller styrelsen bjudas in att delta i kommitténs arbete i egenskap av experter. Experterna deltar i överläggningarna endast i de frågor som föranlett deras närvaro.
Artikel 8
Kommittén kan inrätta arbetsgrupper bestående av dess ledamöter, efter godkännande från kommissionen.
Artikel 9
1. Kommittén skall sammanträda hos kommissionen, som är sammankallande. Kommittén skall sammanträda minst en gång per år. För att mötena skall vara beslutföra måste minst åtta ledamöter vara närvarande och minst en ledamot per intressegrupp.
2. På kommissionens begäran kan kommittén i brådskande fall konsulteras skriftligen.
3. Styrelsen skall sammanträda efter kallelse från ordföranden.
4. Företrädarna för kommissionens berörda enheter skall delta i kommitténs, styrelsens och arbetsgruppernas arbete.
5. Kommissionen ansvarar för kommitténs, styrelsens och arbetsgruppernas sekretariat.
Artikel 10
1. Kommitténs överläggningar skall avse kommissionens framställningar om yttranden. Kommittén kan även avge yttranden på eget initiativ. Ledamöternas, och eventuellt de olika intressegruppernas, ställningstaganden skall tas upp i protokoll som skall lämnas till kommissionen och till kommitténs ledamöter (ordinarie och suppleanter).
2. I samband med att kommissionen begär in ett yttrande från kommittén kan den fastställa en tidsfrist inom vilken yttrandet skall avges.
Artikel 11
1. Utan att detta påverkar tillämpningen av bestämmelserna i artikel 214 i EG-fördraget, är kommitténs ledamöter skyldiga att inte lämna ut några uppgifter de fått kännedom om genom sitt arbete i kommittén eller i arbetsgrupperna, när kommissionen informerat dem om att det begärda yttrandet eller den ställda frågan rör ett sekretessbelagt ämne.
2. I de fall som avses under föregående punkt skall endast kommitténs ledamöter och företrädarna för kommissionens enheter närvara vid möterna.
Artikel 12
Detta beslut träder i kraft den 20 mars 1998.
Utfärdat i Bryssel den 13 mars 1998.