1853 05-10 Skelia Chernets' (copy by Zaleski).jpg
en
1853 05 10 Skelia Chernets' (copy by Zaleski), Copies of paintings by Taras Shevchenko, La vie des Steppes Kirghizes par Bronislas Zaleski (1865), the Caspian Sea by Taras Shevchenko, Paintings by Taras Shevchenko abroad, Paintings from completely indexed collections, Paintings, watercolor, Тарас Шевченко  {{by Taras Shevchenko}}, ''Скеля Чернець'', ''Мулла-таш''
commons
en
1853 05 10 Skelia Chernets' (copy by Zaleski), Репродукується за копією, виконаною Бр. Залеським (розмір копії 16,9 × 29), яка знаходилася в альбомі, що зберігається в Державному музеї Т. Г. Шевченка (інв. № г — 112). На монтувальному аркуші альбома написано: ''Vue de Novopetrovsk sur la mer Caspienne par Zalesky ''  '''СКЕЛЯ ЧЕРНЕЦЬ''' — малюнок Шевченка, виконаний у трав. — жовт. 1853 на п-ві Мангишлак. Зберігається в Національному музеї у Варшаві. Казахи називають скелю ''Мулла-таш'' ''(Чернець-камінь. Костенко А., Умірбаєв Е. Оживуть степи... Тарас Шевченко за Каспієм. К., 1977. С. 210— 212)''.   Бр. Залеський за аквареллю Шевченка виконав офорт, який разом із описом зображеної місцевості вмістив у своєму альб. ''Життя киргизьких степів'': «Недалеко від Новопетровського рейду, на кам’янистому крутому березі моря, піднімається скеля ''Чернець'' в вісімдесят футів висотою, названа так через свою форму. Вона стоїть як кам’яний сторож пустелі, її оточують лише розкидані поодинці скелі, а біля підніжжя її вічно реве море. Мешканці укріплення, позбавлені протягом усієї зими будь-яких засобів сполучення з західним узбережжям Каспію і прагнучи дізнатися, що нового діється на білому світі, з приходом весни, як тільки зникне лід, що сковує море, вибираються на вершину ''Чернеця'' і з нетерпінням виглядають на обрії перше вітрило. Звідсіля вони легко його помітять, тому що ''Чернець'' панує над іншими скелями цього узбережжя, але ні одне судно, навіть маленький човен, не пристане до підніжжя скелі, так багато підводного каміння у водах довкола неї» ''(La vie des steppes Kirghises. Paris, 1865. Р. 45)''.   Бр. Залесьуий повідомляв А. Венгжиновського листом від 14 листоп. 1853: «Маю ще для тебе рисунки, мій Аркадію, того характеру, що й ''Циган'', про продаж котрих буду тебе просити, але мушу їх затримати тут ще на пару тижнів». У наступному листі від 20 лют. 1854 Залеський уточнив: «На одному з цих малюнків маєш вид скелі, що називається ''Чернець'', за декілька верстов від тієї фортеці, на другому — пристань Новопетровська, на третьому — тріо музичне в степу» ''(цит. за: Паламарчук Г. Матеріали до біографії Шевченка за листами Бр. Залеського // Питання шевченкознавства. К., 1958. Вип. 1. С. 122)''. Залеський затримав у себе ці твори для копіювання.   У листі від 5 лют. 1854 Шевченко йому написав: «Ще раз дякую тобі за копію ''Чернеця''».  Тоді малюнок скопіювала й О. Бутакова, як це видно з того ж листа Шевченка: «Олексію Івановичу побажай всіх благ від мене у його новому житті; подякуй йому за пам’ять про мене, а їй за копії з ''Чернеця''».   Зробивши копію, Бр. Залеський надіслав оригінал А. Венгжиновському, що став першим власником акварелі. Шевченко в листі від 8 листоп. 1854 до Бр. Залеського писав: «...цілую тричі доброго Аркадія. Стосовно ''Чернеця'' напиши йому, щоб він не турбувався, гроші у мене поки що є».  Місцезнаходження та історію побутування акварелі з’ясувала Г. Паламарчук у ст. ''Находка в Польше (Огонек. 1961. № 11), Віднайдені шедеври (ЛУ. 1989. 9 берез.)''.  Тв.: ПЗТ: У 10 т. Т. 9. № 30 (копія Бр. Залеського).  Інша назва: ''Монах'' Скелю ''Чернець'' замальовано також з ін. точки в акварелі ''Мис Тюккарагай на півострові Мангишлак (ПЗТ: У 10 т. Т. 9. № 60)''.
commons
ja
1853 05 10 スケリア・チェルネッツ「ザレスキによる複製」、タラス・シェフチェンコによる絵画の複製、ブロニスラス・ザレスキによる『ステップの恋人たち』、タラス・シェフチェンコによるカスピ海、海外のタラス・シェフチェンコによる絵画、完全に索引付けされたコレクションからの絵画、絵画、水彩画、タラス・シェフチェンコによる絵画、「Скеля ернеь」、「ула-та」
commons_translated
ja
1853 05 10 スケリア・チェルネッツ『ザレスキの写本』、 епродуться за коп、 виконано р.алеським альбом, о збергаться в еравному музе   евченкамонтувальному арку альбома написано:「ノヴォペトロフスクの情事」 пангилак。бергаться в аональному музе у арав。азаи називать скел 「улла-та」 「」は、ернеь-камнь。мрбав 。ивуть степи...арас евченко за аспм。、1977年。「二十 — 二十一」。р。алеський за акварелл евченка виконав оорт, який разом з описом зобраено мсевост вмстив усвому альб.「итя киргизьки степв」:「едалеко вд овоперовсьго рейду」、「на кам'янистому крутому берез моря」、「пднматься скеля 「ерннее」:「ерннона стоть якам'яний сторо пустел,  оточуть лие розкидан подин скел, пбля пдня  вчно реве море.екан укрпленя, позбавлен протягом ус зими будь-яки засобв сполучення з задним узбереям асп  прагнучи дзнатися, онвдсля вони легко його помть пану над ними скелями ми ього узберея 、 навть маленький човен 、 пристане скели 、 такани 、 пパリ、1865年。「。45)」р。алесьуий повдомляв 。енгиновського листом вд 14 листоп. 1853: а едля тебе рисунки, мй ркад, того арактеру, о й '''''' иган', про прода котрибнаступному лист вд 20 лт。 1854 алеський уточнив: а одному з и малнкв ма вид скел、о називаться 「ернеь」、за деська верстоватерали до богра евченка за листами р.алеського / итаня евченкознавства。、1958年。ип。。」と書かれている。алеський затримав у себе  твори для копваня.лист вд 5 лт. 1854 евченко йому написав: ераз дяку тоб за коп 「ернея」。од малнок скопвала й .утакова、як евидно з з того листа евченка: лекс вановичу побай вс благ вд мене у його новому ит; подякуй йому за пам'яробиви коп, р.алеський надслав оригнал 。енгиновському, остав перим власником акварел。евченко в лист вд 8 листоп. 1854 до р.алеського писав: ... лу трич доброго ркадя.Стосовно 「ернея」 напии йому、「об вн нетурбувався」、「гро у мене поки о 」。сезнаоденя та стор побутуваня акварел з'ясувала 。аламарчук уст。』は、1989年に出版された日本の漫画作品。в: 10т。 9。30番。алеського)。на назва:「」 она 「」 ернеь 「」 замальовано тако з н。 точки в акварел 「」 ис карагай на 「」 пвостров ангилак 「」
commons_translated