"

Putem avea materiale împărţite în trei articole, dacă acesta este cel mai bun mod de a face acest lucru.  Sau putem avea două articole, cu o redirecționare de la antisemitism nou la antisemitism contemporan, sau invers.  Avantajul mai multor articole este acela că pune un accent mai puternic pe o anumită problemă.  Dezavantajul este duplicarea.  

Problema pe care o am cu articolul actual este că nu mi-e clar care este distincţia dintre antisemitismul nou şi antisemitismul "vechi" sau chiar dacă există unul.  Unele duplicări sunt în regulă, dar când nu am cum să decid ce ar trebui să intre în noul antisemitism şi ce ar trebui să intre în antisemitism, cred că există o problemă.  Avantajul antisemitismului contemporan faţă de noul antisemitism este că are o definiţie destul de clară.  Avantajul antisemitismului nou faţă de antisemitismul contemporan ar putea fi faptul că noul antisemitism nu este doar antisemitism aici şi acum, ci cumva ceva diferit.  Că avem o istorie de antisemitism nou sugerează că există o diferență, dar eu nu văd ce această diferență este.

Actuala introducere spune că noul antisemitism este "" valul de antisemitism care a escaladat, în special în Europa de Vest, după cea de-a doua Intifada în 2000, eșecul acordurilor de la Oslo, și atacurile din 11 septembrie 2001."" Dar apoi spune că ceea ce este diferit la noul antisemitism este că vechiul antisemitism ""a fost în mare parte asociat cu dreptul politic.""  Deci, eu sunt confuz.  Este factorul distinctiv momentul, sau este mai mult de-a face cu sursa, caz în care poate ar trebui să vorbim nu despre antisemitism nou, ci despre antisemite noi; un nou cor cântând un cântec vechi?  În introducere menţionăm în trecere anti-zionismul, dar nu clarificăm care este relaţia dintre el şi noul antisemitism, spunem doar că există unul.

Secțiunea de istorie vorbește despre un nou antisemitism sovietic, și spune că acest antisemtism a fost "aproape de forma sa modernă."  Dar asta nu explică ce înseamnă "aproape."  Probabil că există modalități importante în care este similar și moduri în care este diferit, dar articolul nu explică ceea ce sunt.

Mai jos, se pare că echilibrăm antisemitismul cu anti-zionismul.  Poate că asta e esenţa problemelor mele cu acest articol.  Avem anti-zionism; ura / opoziția față de un stat evreu.  Avem antisemitism; ura / opoziția față de rasa evreiască (utilizare comună. punct de vedere tehnic, arabii sunt, de asemenea, semiți, dar să nu mergem acolo acum).   De asemenea, putem identifica sentimentele anti-israeliene; opoziţie faţă de unele sau toate aspectele Israelului.  Aceste lucruri se suprapun, dar este greu de spus că oricare dintre ele sunt la fel, sau un subset unul de altul.  De exemplu, evreii s-au opus creării Israelului pentru că a fost făcut de om, nu creat de Dumnezeu.  Iar unele nu-i plac lui Israel sunt antisemite, dar nu toate.  Limitele sunt neclare, dar pentru fiecare dintre aceste concepte există un miez clar și inconfundabil.  Nu pot spune asta pentru noul antisemitism.  Nu pot identifica ce nou-antisemitism este că vechi-antisemtismul nu este.

Pentru mine, noul antisemitism pare a fi un sac de apucare al unei expresii care amestecă câteva probleme diferite: 1. aparenta renaştere în antisemitism, care sugerez că aparţine în mod corespunzător antisemitismului contemporan; 2. dificultatea de a distinge între critica legitimă/ilegitimă a israelului, care sugerez aparţine aici, sau posibil la anti-zionism; şi 3. schimbarea naturii anti-semitului (stânga/dreapta/arab/european/russian/...) care sugerez aparţine antisemitismului contemporan şi/sau antisemitismului.  Salutări, Ben Aveling "