V rámci praxe jsem učil 8. třídu v rámci regionální geografie Evropu. Na začátku hodiny jsem zařadil aktivizační metodu kdy si žáci ve dvojicích a pomocí atlasu najdou odpověď na ozázku: Kde v Evropě by jste chtěli žít a proč? Zároveň jsem uvedl kritérium, aby se žáci zaměřili na přírodní podmínky, které budou nejvhodnější pro zemědělství. Pro ilustraci jsem na interaktivní tabuli dal 2 mapy, které zobrazovaly průměrný úhrn srážek a průměrnou roční teplotu. Žáci se ihned dali do práce. Některé žáky jsem musel hodně navádět, jelikož byli bezradní. Někteří však překvapili a šli hned správným směrem. Také jsem radil, aby zohlednili nadmořskou výšku. Po asi 5 minutách jsme společně prezentovali výsledky a hodnotili jejich vhodnost. Cílem bylo získat 3 pluska za nížinu, dostatek srážek a vysoké roční teploty. Naopak za vysokou nadmořskou výšku, nedostatek srážek a nízké teploty byly 3 minus. Nejlépe vycházela místa jako Pádská nížina, jih Francie, severovýchod Řecka. Díky této aktivitě jsem žáky namotivoval přemýšlet a dávali pozor po zbytek hodiny. V průběhu hodiny nebo na konci hodiny dává učitel žákům přepsat zápis z tabule, který průměrně zabere 10 minut. Ptal jsem se, jestli se to nedá řešit jinak, například vytisknout zápis žákům na papír, aby si ho dali do sešitu, jelikož mají 2 hodiny zeměpisu týdně a ze 45 minut zabere 10 minut zápis. Učitel mi říkal, že to zkoušel řešit, ale pro školu to je finanční zátěž, kdyby tisknul 20x A4 2x týdně, že to škola nebude platit. Takže musejí zápis dělat tímto způsobem. Dalším řešením by bylo, nechat výpisky na žácích, aby si zapisovali, co jim přijde důležité. To je však na žáky ve věku 10-14 let dosti obtížné.