Iste articlo ye sobre a ciudat catalana de Barcelona. Ta la ciudat venezolana se veiga Barcelona (Venezuela).

Barcelona ye una ciudat espanyola, capital de Catalunya, d'a provincia de Barcelona y d'a comarca d'o Barcelonés, que d'antis mas estió la capital d'o condau de Barcelona, en dando-li lo suyo nombre. Ye situada chunto a la mar Mediterrania, a unos 160 km de distancia a lo sud d'os Pireneus y d'a muga con Francia, en una planeta mugant a l'este por a mar, a l'ueste por a ralla litoral (Sarra de Collserola), a lo sud por o río Llobregat y a lo norte por o río Besòs.

Tien una población de 1.636.762 habitants en o suyo termin municipal y de 3.291.654 en a suya aria metropolitana. Barcelona y a suya aria metropolitana forman o segundo nuclio economico y de población mas important d'Espanya, en l'actualidat licherament por dezaga de Madrit; buena parti d'a historia d'o país en as zagueras doscientas anyadas ye sinyalato por a rivalidat entre as dos ciudaz y a suya batalla por a supremacía en a industria, o comercio, a cultura y a politica.

Demografía

O censo de 1787 encorpora Vallbona; en 1860, a Barceloneta; en 1897, Les Corts, Gràcia, Sant Andreu de Palomar, Sant Gervasi de Cassoles, Sant Martí de Provençals, Sants y Vallvidrera; en 1904, Horta; y en 1930, Sarrià que d'antis mas (en 1920) ya heba encorporato parte de Santa Creu d'Olorda. Os datos anterios son a suma d'os antigos municipios.

Cheografia

Districtos y barrios
Ciutat Vella:
el Raval
el Gòtic
la Barceloneta
Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera
L'Eixample:
el Fort Pienc
la Sagrada Família
la Dreta de l'Eixample
l'Antiga Esquerra de l'Eixample
la Nova Esquerra de l'Eixample
Sant Antoni
Sants-Montjuïc:
el Poble Sec
la Marina del Prat Vermell
la Marina del Port
la Font de la Guatlla
Hostafrancs
la Bordeta
Sants-Badal
Sants
Les Corts:
les Corts
la Maternitat i Sant Ramon
Pedralbes
Sarrià – Sant Gervasi:
Vallvidrera, el Tibidabo i les Planes
Sarrià
les Tres Torres
Sant Gervasi-Bonanova
Sant Gervasi-Galvany
el Putget i Farró
Gràcia:
Vallcarca i els Penitents
la Salut
Vila de Gràcia
el Camp d'en Grassot i Gràcia Nova
Horta-Guinardó:
el Baix Guinardó
Can Baró
el Guinardó
la Font d'en Fargues
el Carmel
la Teixonera
Sant Genís dels Agudells
Montbau
la Vall d'Hebron
la Clota
Horta
Nou Barris:
Vilapicina i la Torre Llobeta
Porta
el Turó de la Peira
Can Peguera
la Guineueta
Canyelles
les Roquetes
Verdun
la Prosperitat
la Trinitat Nova
Torre Baró
Ciutat Meridiana
Vallbona
Sant Andreu:
la Trinitat Vella
Baró de Viver
el Bon Pastor
Sant Andreu
la Sagrera
el Congrés i els Indians
Navas
Sant Martí:
el Camp de l'Arpa del Clot
el Clot
el Parc i la Llacuna del Poblenou
la Vila Olímpica del Poblenou
el Poblenou
Diagonal Mar i el Front Marítim del Poblenou
el Besòs i el Maresme
Provençals del Poblenou
Sant Martí de Provençals
la Verneda i la Pau

Historia
O 3 d'abril de 801, dimpués de siet meses de setio, tropas de l'Imperio Carolinchio mandadas por Loís, fillo y hereu de Carlos Magno, prenen la ciudat en encorporando-la a lo Imperio Carolinchio.

En chulio de 935 una flota de cuaranta vaixiellos d'o Califato de Cordoba ataca y espulla los puertos de Pals (5 de chulio), Empúries (que dende alavez quedó despoblau), Torroella de Montgrí (8 de chulio) y Barcelona (15 de chulio), provocando centenars de victimas y muitisma destrucción. Qui mandaba la flota yera Abd al-Màlik ibn Said ibn Abi Hamama, que tornó en rematar l'ataque en o puerto de Turtusha.

En chunio de 942 una incursión d'hongaros trescruza lo Pireneu por o Vallespir y espulla Banyoles, Santa Coloma de Farners  y o monesterio de Sant Per d'as Puellas en Barcelona, abanzando por o Baches y o Solsonés enta Leida (que alavez feba parte d'o Califato de Cordoba) y, en revlar en a suya conquiesta, torna enta lo norte por l'Urchel y la Cerdanya.

O 5 de mayo de 985 tropas d'o Califato de Cordoba comandatas por Almanzor marchan dende Cordoba enta lo condau de Barcelona. En o suyo camín espullan os territorios d'as actuals comarcas d'o Baixo Penedés, Alto Penedés, Baixo Llobregat, Barcelonés y Vallés Occidental, destruindo los monesterios de Sant Cugat del Vallès (en Sant Cugat del Vallès), Sant Pavlo del Campo (en Barcelona) y Sant Per d'as Puellas (tamién en Barcelona).

Administración

Reparto de concellers

Alcaldes

Esporte
A oferta esportiva ye muit variata pero destacan clubs poliesportivos como o FC Barcelona, o RCD Espanyol de Barcelona o Club Natació Barcelona, o Club Natació Montjuic, y o Club Esportiu Laietà con muitos milers de socios, amás d'atros que nomás partecipan en un esporte como AA Catalunya en atletismo.

Atletismo
L'atletismo ye representato en Barcelona por 14 clubs federatos en a Federación Catalana d'Atletismo (FC Barcelona, Club Atlètic Blanc i Blau, Agrupació Atletica Catalunya, Asociació Esportiva d'Atletes Veterans, Club Atletismo Bikila Barcelona, Club Atletismo Running, Club d'Atletisme Canaletes, Club Atletisme Nou Barris, Barcelona Atletisme, Club Esportiu Mediterrani, Club Esportiu Universitari, Club Natació Barcelona, Club Natació Montjuic, Domingo Catalán Fondistas Club). Antimás tien muitas cursas populars entre las que destacan a Media Maratón de Barcelona, a Maratón de Barcelona, a Cursa Jean Bouin y a Cursa d'El Corte Inglés.

Instalacions esportivas
As instalacions esportives mes destacatas son o Estadio Olimpico de Montjuïc, o Palacio Sant Jordi, as piscinas Picornell, o Camp Nou d'o FC Barcelona, o Palacio d'a Chelo de Barcelona, y o complexo esporitvo de Can Dragò.

En Barcelona se celebroron en 1992 os XXV Chuegos Olimpicos d'a era moderna.

Localidaz achirmanatas
Dublín (Irlanda).
Buenos Aires (Archentina).
1963:  Montpeller (Occitania).
1985:  São Paulo (Brasil).

Se veiga tamién
Museu d'Historia d'a Ciudat de Barcelona.
Linia 200 d'Adif.
Gara de Barcelona-Sants.
Apeadero de Passeig de Gràcia.
Gara de Barcelona-França.
Linia 240 d'Adif.
Linia 270 d'Adif.
Barcelona