Vikt-gain runt klimakteriet är vanligtvis relaterat till den naturliga åldrandeprocessen. Ändå bör du se till att det inte beror på en underliggande och kanske allvarliga medicinska tillstånd. Besök din läkare för att utesluta tillstånd som kan vara ansvariga för viktökning.  Din läkare kan behöva avgöra om du till exempel har en underaktiv sköldkörtel, som är vanligast hos äldre kvinnor. Sköldkörteln spelar en viktig roll för att reglera kroppens ämnesomsättning – en underaktiv en innebär att din ämnesomsättning saktar ner och det kan leda till viktökning. Viktökning kan också vara relaterade till tillstånd som diabetes (som en biverkan av insulin), vätskeansamling, användning av kortikosteroider, Cushings syndrom, eller låga nivåer av D-vitamin i blodet. Det är bäst att ha din läkare utesluta dessa. Muskelmassa minskar när vi åldras, vilket kan göra det mer utmanande att upprätthålla en hälsosam vikt. Styrketräning kan hjälpa till att återuppbygga muskelmassa och minska risken för osteoporos. Gör styrketräning övningar som arbetar alla större muskelgrupper minst två dagar i veckan. För att börja, gör konditions- och styrketräning på alternerande dagar. När du avancerar, prova att kombinera övningar.  För att bygga muskelmassa, måste du göra övningar som är viktbärande och utmana muskler med motstånd. Detta inkluderar viktlyftning, med hjälp av motståndsband, övningar som använder din egen kroppsvikt (t.ex. armhävningar), eller andra. Om du trädgård, gräva och skyffla räknas också som styrketräning. Menopausal kvinnor bör undvika sit-ups, eftersom de sätter stress på ryggraden. Prova plankövningar istället, och underkroppsövningar som lungor och knäböjningar. Styrketräning kan ha en extra fördel – att skydda dig från benförlust. De 5 år efter klimakteriet är ofta en tid av snabb benförlust för kvinnor. Viktbärande träning kan hjälpa dig att bibehålla bentätheten. Aerobisk aktivitet (ofta kallad "cardio" ) är en annan viktig del av att hålla sig aktiv. Aerob träning bränner fett och förnyar din ämnesomsättning. Det kan också bidra till att sänka blodtrycket, förbättra din lipidprofil, minska insulinkänsligheten och till och med minska risken för hjärtsjukdomar och typ 2-diabetes.  Börja med 30 minuter per dag, tre dagar i veckan. Hit löpbandet för en power walk eller snabb jog. Använd ellipsen för en mer varierad träning som är lätt på knäna. Om maskiner inte är till för dig, gör hoppa domkrafter, hoppa rep, eller springa på plats. Arbeta dig fram till 150 minuters måttlig aktivitet eller 75 minuters intensiv aktivitet per vecka.  Välj övningar som du gillar, också.  Det kan vara vandring, cykling, golf eller dans. Motion ska vara hälsosamt, men också roligt. Det kan vara svårt att hålla sig till en motionsplan. Ibland hjälper det att ha vänner eller andra anhängare som håller dig motiverad, ansvarig och på resande fot. Överväg sätt att hålla sig på rätt spår, om du finner att detta är ett problem. Be en vän att vara din träningskompis, till exempel. Eller gå med i en träningskurs.   Det finns många möjligheter att träna med andra. Du kan till exempel gå med i en löpargrupp eller en lokal idrottsliga. Du kan också anmäla dig till en veckoträning på gymmet, där du kommer att vara i sällskap med andra med mål som liknar dina. Om du gillar teknik, prova en träningsapp eller strömmande träningsvideor. Det finns ett antal appar som Hot5, Runkeeper, eller GymPact som du kan ladda ner. GymPact, till exempel, har du åtagit dig att träna ett visst antal gånger varje vecka, med straff och belöningar för misslyckande och framgång.  Gör det som funkar för dig. Framför allt bör du göra det du tycker om på din egen nivå – oavsett om det handlar om aerobics, bergsklättring eller roller derby.
Uteslut underliggande medicinska tillstånd. Prova styrketräningsövningar. Tillsätt hjärt-kärlkonditionering. Sök stöd för viktminskning.