Den primära funktionsnedsättningen hos dyslexiska vuxna är en skillnad i hur hjärnan bearbetar information. Det mest uppenbara sättet är den svårighet som dyslexiker har när det gäller att tolka det skrivna språket. Eftersom de flesta människor lär sig läsa som barn, diagnostiseras dyslexi ofta i barndomen.  Revisorisk behandling kan också påverkas, och personer med dyslexi kanske inte kan behandla talad information lätt. Ibland kan hastigheten med vilken en dyslexisk person behandlar det talade språket vara långsammare. Språket kan tolkas bokstavligt, vilket innebär att skämt och sarkasm lätt kan missförstås. Korttidsminne är ofta en svaghet för dyslexiska människor, och de kan ha svårt att komma ihåg fakta, händelser, planer, etc. Arbetsminne, eller mental förmåga att hålla flera delar av information samtidigt, d.v.s. anteckna när du lyssnar på en föreläsning, kan vara nedsatt.  Någon med dyslexi kan göra misstag med grundläggande information, till exempel ge sin ålder eller sina barns ålder. Den dyslexiska vuxna kanske inte lätt kan komma ihåg information utan ytterligare anteckningar. Någon med dyslexi kan ha problem med ordåterhämtning, eller en oförmåga att räkna ut hur man sätter sina tankar i ord. Missförstånd i fråga om verbal information är vanligt, och kommunikation kan vara utmanande utan lämplig förståelse.  Volymen eller tonen av den dyslexiska personens röst kan vara märkbart högre eller mjukare än de flesta människor. Ibland förekommer en talskillnad eller felaktiga uttal. Att lära sig läsa är vanligtvis svårt för en dyslektiker, och även i vuxen ålder kan personen förbli funktionellt analfabetisk, trots inga intellektuella brister. När personen kan läsa, kan han eller hon ha ihållande svårigheter att stava.  Läsförståelse kan vara långsammare för den dyslexiska vuxna. De kan ha svårt att skanna text för mening eller snabbt bearbeta skriftliga anvisningar. Teknisk terminologi och akronymer kan vara särskilt utmanande. Om möjligt, använd enklare ord eller använda bilder eller andra visuella hjälpmedel för att öka förståelsen. Många dyslexiska personer upplever också ökad sensorisk känslighet för omgivningsbuller och visuell stimulering. De kanske inte kan kontrollera onödig information eller prioritera relevant visuell information.  Dyslexi kan störa personens förmåga att koncentrera sig, och de kan verka lätt distraherade. Bakgrundsljud eller rörelse kan vara svårt att skärma ut. Att tillhandahålla arbetsutrymmen som är fria från onödiga distraktioner kan hjälpa den dyslexiska personen med koncentrationssvårigheter. En del personer med dyslexi upplever ett tillstånd som kallas "visuell stress" när de läser. När en person upplever visuell stress, kan tryckt text verka förvrängd, och bokstäver i ord kan verka suddiga. Text kan tyckas röra sig på sidan.  Med hjälp av olika färger av bläck, eller olika nyanser av papper kan bidra till att minimera visuell stress. Försök till exempel att använda krämfärg eller pastellfärgat papper. Fundera på att ändra bakgrundsfärgen på en datorskärm för enklare visuell åtkomst. Färgen på bläcket som används kan påverka den dyslexiska personens förmåga att läsa texten. Till exempel, användningen av röda markörer på en whiteboard är nästan omöjligt för vissa dyslexiska människor att läsa. Forskning visar att personer med vissa inlärningssvårigheter, till exempel dyslexi, är känsligare för stress än vanliga elever. Under pressade situationer kan underskotten i samband med dyslexi bli mer uttalade.  Denna tendens kan leda till lägre självkänsla och minskat självförtroende. Att lära sig hantera stress kan hjälpa färdigheterna att bli mer konsekventa. Personer med dyslexi är mer benägna att vara bättre på att förstå storbildsinformation, och är ofta skickliga problemlösare. De kan ha ett instinktivt grepp om hur saker och ting fungerar.  De kan ha bättre visuell-spatiala färdigheter. Dyslexiska vuxna kan ha större kreativitet, nyfikenhet, och en lämplighet för att ut-av-boxen tänkande. Om ett projekt fångar hans intresse, den dyslexiska personen kan visa en större förmåga att fokusera på arbetet än en typisk person.
Känna till skillnader i informationshantering. Ta reda på minnesskillnader. Lär dig mer om kommunikationsstörningar. Känner till läs- och skrivskillnader. Var medveten om sensoriska skillnader. Förstå visuell stress i dyslexi. Inse att stress gör dyslexiska underskott mer uttalade. Känner till styrkor förknippade med dyslexi.