En enda kovalent obligation har en obligationsordning på en; en dubbel kovalent obligation, en obligationsordning på två; en trippel kovalent obligation, tre – och så vidare. I sin mest grundläggande form är bindningsordningen antalet bundna elektronpar som håller ihop två atomer. I varje given molekyl binds komponentatomerna samman av sammanbundna elektroner. Dessa elektroner kretsar kring kärnan i en atom i "orbitaler", som var och en endast kan hålla två elektroner. Om en orbital inte är "full" – d.v.s. den bara innehåller en elektron, eller inga elektroner – då kan den oparade elektronen binda till en motsvarande fri elektron på en annan atom.  Beroende på storleken och komplexiteten hos en viss atom, kan den ha bara en omloppsbana, eller den kan ha så många som fyra. När det närmaste omloppsskalet är fullt, börjar nya elektroner samlas i nästa omloppsskal ut från kärnan, och fortsätter tills det skalet också är fullt. Kollektionen av elektroner fortsätter i ständigt expanderande omloppsbanor, eftersom större atomer har fler elektroner än mindre atomer. Detta är ett praktiskt sätt att visualisera hur atomerna i en molekyl är bundna till varandra. Rita atomerna som deras bokstäver (t.ex. H för väte, Cl för klor). Belys banden mellan dem som linjer (t.ex. – för en enda obligation, = för en dubbel obligation, och  på en trippel obligation). Markera de obundna elektronerna och elektronparen som punkter (t.ex. : C)..................................................................................................................................... När du har ritat din Lewis prick struktur, räkna antalet obligationer: detta är obligationsordern. Lewis punktstruktur för diatomärt kväve skulle vara N-N. Varje kväveatom har ett elektronpar och tre obundna elektroner. När två kväveatomer möts, smälter deras sammanlagt sex obundna elektroner samman till ett kraftfullt tredubbelt kovalent band.
Bestäm obligationsbeställningen med en blick. Tänk på hur atomer samlas i molekyler. Rita Lewis punktstrukturer