Om någon i ditt hushåll eller på din arbetsplats har varit sjuk under den senaste tiden, kan du ha plockat upp det från dem. Barn sprider ofta sjukdomar till varandra och kan drabbas av en förkylning eller influensa från vänner i skolan eller lekplatsen. Om du vet att den andra personens sjukdom löstes på egen hand, kan du slappna av lite. Din sjukdom kommer förmodligen också att försvinna med vila och mycket vatten. Om sjukdomen inte löser sig på egen hand, vill du kunna ge läkaren en detaljerad logg över hur febern har skött sig. De kanske kan använda den informationen för att diagnostisera dig med en viss sjukdom. Du kan till exempel anta att du har en enkel förkylning, men efter en vecka ökar febern plötsligt. Oddsen är att du har en sekundär bakteriell infektion som en öroninfektion eller lunginflammation. Vissa cancerformer, som non-Hodgkin lymfom, å andra sidan, orsakar en feber på natten, men ingen under dagen.  Se till att ta din temperatur flera gånger varje dag tills febern avtar. Nattfeber kan vara ett tecken på tuberkulos eller hiv/aids. Notera allt som verkar ovanligt, även om det inte får dig att må illa, nödvändigtvis. Oväntad viktförändring kan till exempel peka på flera orsaker. Dina andra symtom kan peka på att organsystemet påverkas, vilket kommer att begränsa fältet för diagnos.  Hosta tyder till exempel på lungproblem som lunginflammation. Brännskador under urinering pekar på en njurinfektion. Ge din temperaturlogg och lista över symtom till din läkare, som kommer att försöka diagnostisera orsaken till febern. De kommer att göra en fysisk undersökning kommer att ge ytterligare ledtrådar om källan till febern. Historien du gav och fysisk undersökning kommer att hjälpa läkaren att begränsa de möjliga orsakerna. Orsakerna kan enkelt bekräftas eller uteslutas med labbanalys eller avbildning. Vanliga tester din läkare kan beställa inkluderar en fysisk undersökning, vita blodkroppar, urinanalys, blodkulturer, och en lungröntgen. Förkylning och influensa är de överlägset vanligaste virusinfektioner läkare ser. Det finns dock ett antal något mindre vanliga virusinfektioner som inte heller svarar på antibiotikabehandling. Croup, bronkiolit, varicella (kycklingkoppor), rosenola, och hand, mul- och klövsjuka orsakas också av virus. Många av dessa beslut på egen hand; till exempel, fot, hand och mun sjukdom brukar passera inom sju till tio dagar. För de flesta av dessa virus är god egenvård (riktig hygien, näring och vila) den bästa behandlingen, men tala med din läkare.  Fråga din läkare hur länge viruset varar och om det finns några sätt att påskynda läkningsprocessen. Fråga vad du bör leta efter när du övervakar dina symtom, eftersom vissa normalt ofarliga virus kan utvecklas och bli farliga. Fot-, hand- och munsjukdomar kan till exempel orsaka dödlig hjärninflammation i sällsynta fall. Bakterieinfektioner är mycket behandlingsbara och svarar i allmänhet bra på antibiotika. Antibiotika dödar antingen bakterierna eller hindrar dem från att reproducera sig i kroppen. Därifrån kan ditt immunförsvar bekämpa den återstående infektionen.  Bakteriell pneumoni är en vanlig orsak till feber. Läkaren kommer att ta ett blodprov för att avgöra vilka bakterier som orsakar febern. De kommer att använda den informationen för att bestämma vilket antibiotikum som ska användas för att bekämpa infektionen och minska din feber. Virus och bakterier är de vanligaste orsakerna till feber, men de är inte de enda. Fevers kan också orsakas av reaktioner på immunisering, allergiska reaktioner, och kroniska inflammatoriska tillstånd såsom IBS (inflammatorisk tarmsjukdom) och artrit.  Om du får frekvent eller återkommande feber, tala med din läkare om möjliga orsaker. Du kanske kan behandla det underliggande tillståndet och minska antalet feberer du får.
Kom ihåg om någon runt omkring dig har varit sjuk på sistone. Håll en temperaturlogg. Registrera dina andra symptom. Rådfråga sjukvården. Följ läkarens anvisningar för virusinfektioner. Ta antibiotika mot bakterieinfektioner. Tala med din läkare om andra orsaker till feber.