Strålning finns runt omkring oss överallt; en del i form av vågor och en del i form av partiklar. Strålning kan vara obemärkt och inte orsaka någon risk alls, medan andra former är potenta och farliga om de exponeras. Det finns två typer av strålning och fyra primära typer av utsläpp från strålning.  De två formerna av strålning är joniserande och icke-joniserande. De fyra vanligaste typerna av radioaktiva utsläpp är alfapartiklar, betapartiklar, gammastrålar och röntgenstrålar. Joniserande strålningspartiklar kan medföra mycket energi. Dessa partiklar orsakar förändringar när de kommer i kontakt med andra laddade partiklar. Det här är inte alltid dåligt.  Joniserande strålning används också för att säkert skapa en bröst x ray eller en datortomografi. Exponering för strålning för användning som diagnostiskt hjälpmedel, såsom röntgenstrålar och datortomografi, har ingen klar gräns. Enligt riktlinjer publicerade av det tvärvetenskapliga studieområdet som kallas icke-förstörande testning, eller NDT, rekommenderas 0,05 rem per år som en gräns för exponering som skapas genom användning av medicinsk utrustning.  Det kan finnas gränser som fastställts av din läkare eller som bestäms av din sjukdom om du rutinmässigt utsätts för strålning som en metod för behandling av en sjukdom, t.ex. cancer. Icke-joniserande strålning orsakar ingen skada och används i föremål som du kommer i kontakt med dagligen. Din mikrovågsugn, en brödrost med infraröd uppvärmning, gräsmatta gödningsmedel, din rökdetektor i ditt hem, och din mobiltelefon är exempel på icke-joniserande strålning.  Vanliga livsmedel, till exempel vetemjöl, vitpotatis, fläskkött, frukt och grönsaker, fjäderfä och ägg, bestrålas med icke-joniserande strålning som ett sista steg innan du dyker upp i din livsmedelsbutik.  Stora väl respekterade organ, såsom Centers for Disease Control and Prevention och American Medical Association stöder de förfaranden som används för att bestråla livsmedel för att hjälpa till att kontrollera bakterier och parasiter som kan vara farliga om de konsumeras. Rökdetektorn skyddar dig från brand genom att ständigt avge en låg nivå av icke-joniserande strålning. Närvaron av rök blockerar strömmen och säger åt rökdetektorn att larma. Om du utsattes för joniserande strålning, kan de typer av utsläpp som var närvarande påverka sjukdomsnivån du kan, eller kanske inte, uppleva. De fyra vanliga typerna av utsläpp är alfapartiklar, betapartiklar, gammastrålar och x-strålar.  Alfapartiklar färdas inte särskilt långt och har svårt att passera igenom något med substans. Alfapartiklar frigör all sin energi i ett litet område. Alfapartiklar har svårt att penetrera huden, men om de penetrerar huden, då kan de göra en hel del skada, döda närliggande vävnader och celler. Betapartiklar kan färdas längre än alfapartiklar, men har fortfarande svårt att tränga igenom huden eller lager av kläder. Betapartiklar liknar alfapartiklar genom att de kan göra mer skada på kroppen om de är på insidan. Gammastrålar färdas i ljusets hastighet och tränger igenom material och hudvävnad mycket lättare. Gammastrålar är den farligaste formen av strålning. Röntgenstrålar färdas också i ljusets hastighet och kan tränga igenom huden. Det är detta som gör dem användbara inom diagnostisk medicin och vissa industriella tillämpningar.
Identifiera typ av strålning. Inse fördelarna med joniserande strålning. Inse att icke-joniserande strålning är säkert. Känna igen de typer av radioaktiva utsläpp.