Om du märker att huden runt halsen, armhålorna, armbågarna, knäna och knogarna blir mörkare, kan du ha ett hudtillstånd som kallas acantosis nigricans. Detta är ett tidigt tecken på att du löper risk för T2D och insulinresistens. Du kan också ha ökad hunger, törst, trötthet, viktökning eller ökad urinering. Det finns många saker som ökar risken för insulinresistens. Dessa inkluderar: Att vara överviktig eller överviktig Att vara fysiskt inaktiv eller stillasittande Högt blodtryck Lågt HDL-kolesterol (- bra kolesterol) nivåer (mindre än 35 mg/dL) Hög triglyceridnivå (över 250 mg/dL) Att vara äldre än 45 år gammal Att ha en familjehistoria av diabetes Har en historia av havandeskapsdiabetes, att föda ett barn med en födelsevikt på mer än 9 pounds eller en historia av polycystiskt ovariesyndrom (PCOS) För kvinnor, har en midja mätning på mer än 35 inches För män, har en midja mätning av mer än 40 inches Ofta, insulinresistens har inga symtom. Din läkare kan istället märka att ditt blodsocker är högre än normalt. Läkaren kommer då att köra ett av dessa tester: A1c: Detta test mäter hur din kropp har hanterat socker under de senaste 3 månaderna. Ett A1c-resultat på över 6,5 % är en diagnos för T2D medan insulinresistens diagnostiseras på nivåer mellan 5,7 och 6,4 %.  Fasteblodglukostest: Du måste fasta i flera timmar. Därefter dras ditt blod för att mäta blodsockernivån. Fasta blodsockernivåer mellan 100–125 mg/dl tyder på insulinresistens.  Oralt glukostoleranstest (OGTT): Ditt blod dras för att mäta blodsockernivåerna. Du dricker då en mycket söt dryck och får ditt blod draget två timmar senare. Ditt blodsocker mäts igen. Detta test avgör hur väl din kropp hanterar socker. När du har fått diagnosen insulinresistens bör du göra regelbundna kontroller. Tala med din läkare om eventuella kostförändringar du har gjort, viktminskningsplaner och dina aktivitetsnivåer. Din läkare kommer att vilja ta regelbundna blodprover för att kontrollera blodsockernivåerna. Spåra dina labb och använda dem som motivation för att fortsätta göra kost och livsstilsförändringar. När du har fått diagnosen prediabetisk diabetes kan det hända att du vill ta ett läkemedel som hjälper till att kontrollera ditt blodsocker, till exempel metformin. Fråga din läkare om detta i kombination med förändringar i livsstil och kost för att fördröja eller vända uppkomsten av typ 2-diabetes.
Se upp för insulinresistenssymtom. Tänk på risken. Få en diagnos. Tala med din läkare. Tala med din läkare om medicinering.