De flesta högskolor och universitet erbjuder rådgivningstjänster. Om du kämpar med depression eller till och med bara går igenom en tuff period, kan en rådgivare hjälpa dig att utveckla starkare förmåga att klara av depressioner och kanske koppla dig till ytterligare resurser.   Om du inte är säker på hur du får tillgång till rådgivningstjänster på ditt campus, kolla din skolas webbplats för information, besök studentärenden eller studentresurser kontor, eller be din akademiska rådgivare eller RA att hjälpa till att styra dig i rätt riktning. Tala med din rådgivare om någon tidigare historia av depression, och vilka typer av behandlingar du kan ha använt i det förflutna (rådgivning, medicinering, etc.). Besök studenthälsocentret på campus och boka tid hos läkare eller sjuksköterska. Förklara att du känner dig deprimerad och vill ha hjälp. Din läkare kan ge dig en remiss för en rådgivare, psykiater, eller annan mental hälsa specialist, eller erbjuda tips för att upprätthålla en hälsosam livsstil som kan bidra till att minska symptom på depression. Om ditt campus erbjuder mentalvårdstjänster kan de hjälpa dig att få kontakt med stödgrupper för studenter som sysslar med liknande frågor. En stödgrupp kan erbjuda känslomässigt stöd och hantera tips, och kan hjälpa dig att komma i kontakt med andra människor som är i samma båt som du. Dina rådgivare och professorer är där för att hjälpa dig. Om du kämpar akademiskt på grund av din depression, kan det hjälpa dig att tala med dina professorer eller din akademiska rådgivare. De kanske kan hjälpa dig att komma på en strategi för att göra ditt akademiska arbete mer hanterbart, eller koppla ihop dig med resurser som kan hjälpa dig.  Gå till din professor eller rådgivarens kontor timmar, eller schemalägga en tid för att träffa dem privat. Försök att säga något liknande, Jag kämpar med depression just nu, och det gör det verkligen svårt för mig att stanna på toppen av mitt arbete. Kan vi prata om mina alternativ? ensamhet, hemlängtan och social isolering kan vara viktiga bidragande faktorer i utvecklingen av depression. Om du har familjemedlemmar eller vänner som du känner dig bekväm att prata med om dina känslor, inte vara rädd för att nå ut till dem.  Berätta för en pålitlig vän eller rumskamrat hur du mår. Du kanske upptäcker att de går igenom mycket av samma saker som du. Ta dig tid att ringa eller Skype med din familj eller med vänner hemma. Om du har svårt att få vänner på campus, gå med i en stödgrupp eller engagera dig i en studentorganisation kan hjälpa dig att få kontakt med andra människor som kämpar med liknande frågor. Om du har tankar på att ta ditt eget liv, måste du få professionell hjälp direkt. Ditt campus rådgivningscenter eller hälsobyrån har förmodligen en 24-timmars kris linje du kan ringa för att tala med en rådgivare. Den här personen kan hjälpa dig att lösa negativa tankar eller känslor, eller få kontakt med räddningstjänsten. Om du inte vet numret för campus krislinje, kan du ringa National Suicide Prevention Lifeline på 1-800-273-8255, eller kontakta din lokala akutmottagning.
Se en studievägledare. Tala med läkare. Gå med i en stödgrupp på campus. Prata med din akademiska rådgivare eller en betrodd professor. Sträva efter vänner och familj. Sök hjälp om du känner dig självmordsbenägen.