Endast 1-2 % av de som lider av Parkinsons sjukdom har gener som direkt orsakar sjukdomens utveckling. De flesta människor har associerade gener, vilket innebär att de löper en högre risk att utveckla Parkinsons, men kommer inte nödvändigtvis att ha det även om de har den genetiska benägenheten för det. Om associerade gener kombineras med andra ärftliga gener eller miljöfaktorer, kan de utlösa uppkomsten av Parkinsons. Omkring 15-25% av människor med sjukdomen har släktingar som lider av det också.  Ålder ökar också risken för Parkinsons sjukdom. Medan 1-2 % av befolkningen i allmänhet lider av sjukdomen, lider 2–4 % av befolkningen över 60 år av sjukdomen. Var medveten om dina genetiska riskfaktorer och ge dem till din läkare. Parkinsons sjukdom kan vara svår att diagnostisera, särskilt i ett tidigt skede. Tidig upptäckt är dock mycket viktigt för att upprätthålla en god livskvalitet så länge som möjligt. Om du observerar mer än ett av de symtom som anges i föregående avsnitt och har Parkinsons sjukdom i familjen, be din AT-läkare eller familjeläkare att gå igenom dina symtom med dig. Det finns inget diagnostiskt standardtest för Parkinsons sjukdom, även om forskare arbetar för att hitta en biologisk markör — som blodprover eller en avbildning — som kan bekräfta en diagnos. Men eftersom vi inte har det testet ännu, kommer läkaren istället att dra nytta av hans eller hennes kunskap om hur sjukdomen manifesterar sig och kombinera det med observationer av din förmåga att slutföra några enkla uppgifter. Testet kommer sannolikt att testa för de symtom som listas i föregående avsnitt: Animering av ansiktsmusklerna Förekomsten av skakningar när dina lemmar vilar Limb eller nackstelhet Förmåga att stå upp plötsligt utan yrsel Flexibilitet och muskelstyrka Förmåga att återfå balansen snabbt Även om din familjeläkare inte ser någon anledning till oro, be om en remiss till en neurolog om du fortfarande är orolig. En specialist kommer att vara mer bekant med tecknen på Parkinsons, och kan inte vara överens med din allmänna utövares åsikt. Var beredd på ytterligare tester (blodtester, skanningar) som kan utföras för att utesluta andra orsaker till de symtom du har observerat. Karbidopa-levodopa är ett läkemedel som behandlar symtomen vid Parkinsons sjukdom. Om du börjar ta medicinen och märker en förbättring av dina symtom, kan läkaren använda den informationen för att bekräfta en diagnos av Parkinsons sjukdom. Se till att ta medicinen enligt anvisningarna. Om du tar för stora doser eller inte tar en tillräckligt hög dos, kan läkaren inte exakt bedöma hur mycket och varför dina symtom förbättrades eller inte förbättrades. Eftersom det ännu inte finns något test på en biologisk markör för Parkinsons sjukdom, kan det vara mycket svårt att få en exakt diagnos — särskilt i ett tidigt skede. Att få andra åsikter kommer att bidra till att du får bästa möjliga behandling för vad som orsakar dina symtom. Om läkarna säger att du inte har Parkinsons sjukdom, men symptomen försvinner inte, bli då och då prövad på nytt. Detta är en progressiv sjukdom, och med tiden, symptomen kan utvecklas till ett stadium som gör det möjligt för en läkare att bekräfta en solid diagnos.
Förstå de genetiska orsakerna och riskerna med Parkinsons sjukdom. Närma dig din allmänna utövare med dina bekymmer. Fullborda läkarens utvärderingsövningar. Följ upp med en neurologisk specialist. Fråga om hur man tar karbidopa-levodopa. Få en andra åsikt.