I USA har pojkar under 18 år en 54% högre astma än flickor. Men vid 20 års ålder var de kvinnliga astmapatienterna fler än männen. Efter 35 denna klyfta växer, med 10.1% av kvinnor har astma jämfört med 5,6% av män. Efter klimakteriet minskar frekvensen för kvinnor, och gapet minskar men försvinner inte helt. Experter har några teorier om varför kön och ålder verkar påverka astmarisken: Ökad atopi (ett tecken på allergisk känslighet) hos manliga ungdomar. Mindre luftvägsstorlek hos manliga ungdomar jämfört med kvinnor.  Könshormon fluktuationer under premenstruella, mensliga och menopausala år hos kvinnor. Studier som återinförde hormoner för menopausala kvinnor hade en ökning av nydiagnostiserad astma. Experter har funnit mer än 100 gener som förknippas med astma och allergier. Forskning som gjorts på familjer — i synnerhet tvillingar — tyder på att astma orsakas av en gemensam ärftlig faktor. En studie från 2009 visade att familjehistoria faktiskt var den starkaste förutsägaren av om någon kommer att utveckla astma. Om man jämförde familjer med normal, måttlig och hög genetisk risk för astma var risken för patienter med måttlig risk 2,4 gånger större för att utveckla astma och högriskpersoner 4,8 gånger större.  Fråga dina föräldrar och andra släktingar om det finns astma i din familj. Om du är adopterad kan dina biologiska föräldrar ha gett din adoptivfamilj en familjehistoria. Forskning har kopplat en immunproteinantikropp som kallas "IgE" till utvecklingen av astma. Om du har höga IgE nivåer, du är också mer sannolikt att ärva en anlag för att utveckla allergier. När det finns IgE i blodet, upplever kroppen en inflammatorisk allergisk reaktion som orsakar luftvägsförträngningar, utslag, klåda, vattniga ögon, väsande andning, etc.  Observera en allergisk reaktion du kan behöva för vanliga utlösare, inklusive mat, kackerlackor, djur, mögel, pollen och damm kvalster. Om du har allergier, har du också en ökad risk för att utveckla astma. Om du får allvarliga allergiska reaktioner men inte kan identifiera avtryckaren, fråga din läkare om allergitest. Han eller hon kommer att exponera små fläckar av din hud för olika typer av allergener för att leta efter allergiska förändringar. När vi andas in partiklar i lungorna, är kroppens reaktion att hosta ut det. Dessa partiklar kan också utlösa ett inflammatoriskt svar och astmasymtom. Ju mer du utsätts för tobaksrök, desto större risk har du för att utveckla astma. Om du är beroende av rökning, tala med din sjukvårdspersonal om strategier och mediciner du kan använda för att sluta. Vanliga strategier inkluderar användning av nikotingummi och plåster, gradvis minska cigarettanvändning, eller ta mediciner som Chantix eller Wellbutrin. Även om du har svårt att sluta, se till att inte röka runt andra människor. Konsekvent exponering för passiv rökning kan leda till att astma utvecklas hos dem omkring dig. Rökning under graviditeten orsakar väsande andning i barndomen, ökad risk för matallergier och inflammatoriska proteiner i blodet. Effekten är ännu större om barnet fortsätter att utsättas för passiv rökning efter födseln. Tala med din OBGYN innan du tar någon oral medicin för att hjälpa dig att sluta röka.. Många studier har visat att höga nivåer av stresshormoner kan leda till uppkomsten av astmasymtom, ökad allergenkänslighet och lungförträngning. Försök att identifiera de saker som orsakar mest stress i ditt liv, och arbeta för att avlägsna dessa stressfaktorer.  Prova avslappningstekniker som djupandning, meditation och yoga.  Träna regelbundet för att frigöra endorfiner som lindrar smärta och minskar stressnivåer. Förbättra dina sömnvanor: gå och lägg dig när du är trött, sov inte med TV:n på, ät inte innan du går och lägger dig, undvik koffein nattetid och försök att hålla samma sömnschema dagligen. En betydande del av astman i barndomen orsakas av exponering för luftföroreningar från fabriker, byggnadsverk, fordon och industrianläggningar. Precis som tobaksrök irriterar lungorna, utlöser luftföroreningar inflammatoriska reaktioner som leder till lungskador och sammandragningar. Även om du inte kan eliminera luftföroreningar, kan du minska din exponering.  Undvik att andas luften runt större gator eller motorvägar när det är möjligt. Få barn att leka utomhus i områden långt borta från motorvägar eller byggen. Om omlokalisering är ett alternativ, se EPA: s riktlinjer för luftkvalitet index för att hitta de områden med den bästa luftkvaliteten. Om du tar vissa mediciner, notera om du har haft fler astmasymtom sedan du började ta dem. Om så är fallet, rådfråga din läkare innan du slutar, minska dosen för, eller ändra läkemedel.  Studier visar att acetylsalicylsyra och ibuprofen kan orsaka lung - och luftvägssammandragning hos astmapatienter som är känsliga för dem.  ACE-hämmare som används för att behandla blodtryck orsakar inte astma, men orsakar torrhosta som kan misstas för det. Men överdriven hosta från ACE- hämmare kan irritera lungorna och utlösa uppkomsten av astma. Vanliga ACE- hämmare inkluderar ramipril och perindopril. Betablockerare används för att behandla hjärtproblem, högt blodtryck och migrän. De kan begränsa dina lungluftvägar. Vissa läkare kan ordinera betablockerare även om du har astma, och bara hålla ett öga på dig för förändringar. Vanliga betablockerare inkluderar metoprolol och propanolol. Många studier har funnit ett samband mellan viktökning och ökad risk för astma. Den extra vikten gör det svårare att andas och pumpa blod i hela kroppen. Det ökar också antalet inflammatoriska proteiner (cytokiner) i kroppen, vilket gör dig mer benägna att uppleva luftvägarna inflammation och sammandragning.
Ta hänsyn till kombinationen av kön och ålder. Leta efter astma i familjen. Notera eventuella allergier. Undvik exponering för tobaksrök. Sänk stressnivån Håll dig borta från luftföroreningarna i din omgivning. Ta hänsyn till dina mediciner. Håll en hälsosam vikt.