Starka negativa känslor som rädsla, ångest och ilska kan leda till självdestruktiva beteenden. Att hitta nya sätt att hantera dessa utlösare är avgörande för att minska självdestruktiva beteenden. Mer än troligt, det finns utlösare som fäller dina självdestruktiva mönster. Använd aktiviteterna i det föregående steget för att identifiera tankar, känslor och situationer som utlöser självdestruktiva tendenser. Dessa kommer att omfatta inte bara dina känslor, men de specifika situationer som verkar sammanfalla med självdestruktiva beteenden.  Fortsätt jobba i din dagbok. Håll en sida ägnad enbart åt att identifiera och spåra dina utlösare till självdestruktiva beteenden. En del triggar till exempel till att dricka alkohol: när min mamma skriker åt mig, när jag känner mig stressad eller överväldigad, när jag umgås med vänner som dricker och när jag är hemma ensam och känner mig ensam. Undvik aktivt situationer som utlöser dig. Om du till exempel vill minska ditt drickande, men du vet att om du umgås med vissa människor som kommer att försöka pressa dig att dricka alkohol, undvik då denna situation helt och hållet. I stället för att sätta dig själv i en potentiellt riskfylld situation där det kan vara svårt att säga nej, ge en ursäkt eller förklara att du håller på att återhämta dig. Är viktigt att förstå hur man hanterar dessa triggers (situationer, känslor och tankar) till självdestruktiva beteenden. Förutom att ändra dina specifika tankar, kan du också aktivt ändra ditt självdestruktiva beteende eller ersätta det med ett nytt beteende som är mer effektivt för att hjälpa dig att klara av det.  Försök kommunicera med din högre makt, om du tror på en kraft större än dig själv. Ibland måste vi prata om något att släppa taget om. Prova nya aktiviteter. Hitta alternativ till dina självdestruktiva beteenden som inte orsakar mer skada än nytta. Du kan till exempel försöka: skriva, måla, färglägga, sport, camping, vandra, gå, samla saker, hjälpa andra, eller trädgårdsarbete. Undvik att genast försöka undkomma en känsla. Fokusera på läkning på längre sikt istället för omedelbar tillfredsställelse. Besvärstolerans handlar om att lära sig hantera känslor i stället för att helt enkelt försöka undvika att känna dem. Känslor är en naturlig del av livet.  När du känner en stark negativ känsla (fara, förtvivlan, stress, frustration), istället för att omedelbart försöka distrahera dig själv eller få dig själv att må bättre på något sätt, säg till dig själv, "Jag känner ______, och detta är en naturlig känsla att ha. Även om det är obekvämt, det kommer inte att döda mig, och det kommer att passera. " Våra känslor ger oss värdefull information om hur vi ska hantera den nuvarande situationen. Försök att tänka på varför du känner den känslan och vad den säger dig. Om du till exempel känner dig mycket arg på din mamma för att hon skriker åt dig, tala då om varför du är så arg. Är det för att du är sårad av hennes ord, för att du tycker att det är olämpligt, eller för att du är orolig att hon kan göra något våldsamt? Fokusera på hur det känns i kroppen att känna den känslan. Om du känner dig arg, känner du trånghet i axlarna, skakar din kropp, knyter du nävarna eller tänderna? Upplev känslan fullt ut även om det är obekvämt att göra det. Att tänka på exakt hur det känns i kroppen kan hjälpa till att ta bort en del av känslans kraft. Känslor är ju bara känslor. Använd skrift som terapi. Skriv ner dina tankar och känslor som leder till självdestruktiva beteenden. Ibland kan stress få oss att ägna oss åt ohälsosamma beteenden för att klara av sådant som: äta skräpmat, inte motionera och sova mindre.  Få tillräckligt med sömn. De flesta människor behöver minst 8 timmars sömn per natt för att fungera optimalt. Ät och drick hälsosamt. Undvik att äta för mycket tilltugg, godis eller skräpmat. Träna för att klara av negativa känslor som stress och depression. Osäkra fasthållanden i relationer korreleras med en högre grad av självdestruktiva beteenden. Socialt stöd är mycket viktigt för återhämtningsprocessen av självdestruktiva beteenden. Identifiera säkra fasthållanden du har med familj, vänner och andra relationer och kultivera dessa förbindelser.  Fokusera på att ha kvalitetsinteraktioner med dina nära och kära. Umgås med dessa individer genom att äta tillsammans, motionera, prata, gå, spela ett spel eller prova en ny aktivitet. Om du har människor i ditt liv som inte stöder dig eller som skymfar dig, bör du överväga att avlägsna dig eller få utrymme från dessa individer. Du kan börja med att skapa gränser och förklara för dem att du inte kommer att tolerera vissa beteenden som att skrika åt dig. Om du ägnar dig åt självskadade beteenden kan detta förknippas med depression, ångest och aggressivitet. Dessutom kan självdestruktiva beteenden ibland kopplas till en historia av missbruk eller trauma samt problem med användning av droger. Kontakta en psykolog eller terapeut.  Dialektisk beteendeterapi (DBT) är en användbar behandling för personer som kan ha emotionell dysreglering eller ilska, självskador, självmordstankar, droganvändning (alkohol eller andra läkemedel), och relation / interpersonella svårigheter. DBT fokuserar på att förbättra din mindfulness, interpersonella effektivitet, emotionell reglering och nödtolerans.  Problemlösningsterapi (PST) hjälper individer att lösa problem bättre (istället för att använda självdestruktiva beteenden) och lära sig användbara coping färdigheter.  Kognitiv omstrukturering (kognitiv beteendeterapi-CBT) handlar om att ändra din maladaptive övertygelse, vilket hjälper till att minska negativa beteenden.  Utforska medicineringsalternativ. Rådfråga en psykiater för ytterligare information eller för att diskutera psykotropa alternativ.
Förstå kopplingen mellan känslor och beteenden. Gör en seriös introspektion. Gör en lista över dina färdigheter. Ta emot känslorna. Ta hand om din hälsa. Engagera dig i sunda relationer. Hämta hjälp.