Hastighet beskriver den hastighet med vilken ett objekt ändrar position. Detta har att göra med hur snabbt objektet reser, men också i vilken riktning. "100 meter per sekund söder" är en annan hastighet än "100 meter per sekund öst."  Mängder som inkluderar en riktning kallas vektormängder". De kan skiljas från riktningslösa eller skalära mängder genom att skriva en pil över variabeln. Till exempel v representerar hastighet, medan v→ representerar hastighet, eller hastighet + riktning. Om en v används i den här artikeln, det hänvisar till hastighet. Vid vetenskapliga problem bör du använda mätare eller annan metriska avståndsenhet, men för vardagen kan du använda vilken enhet du än är bekväm med. Förskjutningen är objektets positionsförändring eller avståndet och riktningen mellan utgångspunkten och slutpunkten. Det spelar ingen roll var föremålet flyttade in innan det nådde sin slutliga position; endast avståndet mellan startpunkten och slutpunkten är viktigt. För vårt första exempel, vi kommer att använda ett objekt som rör sig i en konstant hastighet i en riktning: Låt oss säga en raket reste norrut i 5 minuter med en konstant hastighet av 120 meter per minut. För att beräkna sin slutliga position, använd formeln s = vt, eller använda sunt förnuft för att inse raketen måste vara på (5 minuter (120 meter/minut) = 600 meter norr om sin startpunkt. För problem med konstant acceleration kan du lösa för s = vt + 1⁄2at2, eller hänvisa till det andra avsnittet för en kortare metod för att hitta svaret. I vårt exempel problem, raketen gick framåt i 5 minuter. Du kan uttrycka genomsnittlig hastighet i alla enheter av tid, men sekunder är den internationella vetenskapliga standarden. Vi konverterar till sekunder i detta exempel: (5 minuter) x (60 sekunder/minut) = 300 sekunder. Även i ett vetenskapligt problem, om problemet använder enheter timmar eller längre tidsperioder, kan det vara lättare att beräkna hastigheten, sedan konvertera det slutliga svaret till meter/sekund. Om du vet hur långt föremålet reste, och hur lång tid det tog att komma dit, vet du hur snabbt det gick. Så för vårt exempel var raketens medelhastighet (600 meter norr) / (300 sekunder) = 2 meter/sekund norr.  Kom ihåg att inkludera riktningen (såsom "framåt" eller "norr"). I formelform, vav = Δs/Δt. Deltasymbolen Δ betyder bara "förändring", så Δs/Δt betyder "förändring i position över förändring i tid". Genomsnittlig hastighet kan skrivas vav, eller som en v med en horisontell linje över den. Om ett föremål vänder eller ändrar hastigheten, bli inte förvirrad. Den genomsnittliga hastigheten beräknas fortfarande endast utifrån den totala förskjutningen och den totala tiden. Det spelar ingen roll vad som händer mellan startpunkten. Här är några exempel på resor med exakt samma förskjutning och tid, och därför samma genomsnittliga hastighet: Anna går västerut på 1 m/s i 2 sekunder, sedan omedelbart accelererar till 3 m/s och fortsätter att gå västerut i 2 sekunder. Hennes totala förskjutning är (1 m/s väst) (2 s) + (3 m/s väst) (2 s) = 8 meter väst. Hennes totala tid är 2s + 2s = 4s. Hennes genomsnittliga hastighet är 8m väst / 4s = 2 m/s väst.  Bart går västerut på 5 m/s i 3 sekunder, vänder sedan runt och går österut på 7 m/s för 1 sekund. Vi kan behandla den östra rörelsen som "negativ rörelse västerut", så total förskjutning = (5 m/s väst) + (-7 m/s väst) (1 s) = 8 meter. Total tid = 4s. Genomsnittlig hastighet = 8 m väst / 4s = 2 m/s väst.  Charlotte går norrut 1 meter, går sedan västerut 8 meter, sedan söderut 1 meter. Det tar henne 4 sekunder att gå så här långt. Rita ett diagram på ett papper, och du kommer att se att hon hamnar 8 meter väster om sin utgångspunkt, så detta är hennes förskjutning. Total tid är 4 sekunder igen, så den genomsnittliga hastigheten är fortfarande 8 m väst / 4s = 2 m/s väst.
Kom ihåg att hastigheten inkluderar hastighet och riktning. Hitta den totala förskjutningen. Hitta den totala mängden tid som spenderas. Beräkna genomsnittlig hastighet som förskjutning över tiden. Lös mer komplexa problem.