Det kan vara svårt att identifiera vissa saker, till exempel vanföreställningar, hos dig själv. Be din familj och dina vänner att hjälpa dig att ta reda på om du uppvisar dessa symtom. Skriv ner när du tror att du har hallucinationer eller andra symtom. Håll reda på vad som hände precis före eller under dessa episoder. Detta kommer att hjälpa dig att räkna ut hur ofta dessa saker inträffar. Det kommer också att hjälpa när du konsulterar en professionell för diagnos. Schizofreni, särskilt hos tonåringar, kan krypa upp långsamt under en period av 6-9 månader. Om du märker att du beter dig annorlunda och inte vet varför, prata med en mental hälsa professionell. Skriv inte bara bort olika beteenden som ingenting, särskilt om de är mycket ovanliga för dig eller de har orsakat dig ångest eller dysfunktion. Dessa förändringar är tecken på att något är fel. Det kanske inte är schizofreni, men det är viktigt att tänka på. Ett onlinetest kan inte säga om du har schizofreni. Endast en utbildad läkare kan göra en korrekt diagnos efter tester, undersökningar och intervjuer med dig. En tillförlitlig undersökning kan dock hjälpa dig att ta reda på vilka symtom du kan ha och om de kan tyda på schizofreni.  Rådgivningsbiblioteket för psykisk hälsa har en gratis version av STEPI (Schizophrenia Test and Early Psychosis Indicator) på sin webbplats.  Psych Central har också ett test på nätet. Om du är orolig för schizofreni, tala med din läkare eller terapeut. Även om de vanligtvis inte har resurser för att diagnostisera schizofreni, kan en allmänläkare eller terapeut hjälpa dig att förstå mer om vad schizofreni är och om du bör träffa en psykiater. Din läkare kan också hjälpa dig att utesluta andra orsaker till symtom, såsom skada eller sjukdom.
Be dina vänner och din familj om hjälp. Behåll en dagbok. Lägg märke till ovanliga beteenden. Gör ett screeningtest. Prata med ett proffs.