Alla har olika prioriteringar när det gäller vilken typ av studiemiljö som fungerar bäst för dem - hitta din.  Några exempel kan vara: skola eller bibliotek, klassrum, sovrum eller hemkontor, köks- eller matsalsbord, kafé, utanför, etc.  Prova ett par olika ställen innan du bestämmer vilken som fungerar bäst för dig. Om du hittar mer än en plats som fungerar för dig, växla mellan dem. Välj inte en plats som är ett problem att komma till, kan du hitta dig själv att göra ursäkter att du inte kan studera eftersom du inte kan komma till din studieplats! Utveckla en studierutin.  Var konsekvent.  Skapa ett schema som tar hänsyn till dina lektioner och ge dig själv regelbunden studietid.  Gå ett steg längre och tilldela specifika uppgifter att slutföra under varje studietillfälle - baserat på din klass kursplan.  När du gör ditt studieschema, schemalägga inte studera för ett ämne - säg fysik - för sex timmar i rad en dag.  I stället studera flera ämnen vardag och rymdfysik ute under loppet av ett par dagar.  Detta kallas den distribuerade studiemetoden och gör det möjligt för hjärnan att absorbera mer information under en kortare tidsperiod. Akta dig för andra aktiviteter som kan förekomma i ditt schema och minska din studietid.  Dessa aktiviteter kan omfatta ett deltidsarbete, umgås med vänner, volontärarbete osv.  Dessa andra aktiviteter är också viktiga, men som att studera, de måste göras med måtta.  Schemalägg denna tid i, men inte på bekostnad av din studietid. Du kan vara den enda som ger dig själv motivation att studera vetenskap, så skapa regler och hålla dig till dem.  Möjliga regler kan inkludera: Belöna dig själv med en behandling (inte bara mat) efter varje x timmars studier. Starta varje studietillfälle med en genomgång av tidigare inlärt material. Skapa en lista med mål för varje studietillfälle. Säg till någon att följa upp med dig om dina studier varje x timmar. Stäng av din mobiltelefon och kontrollera inte din e-post. Ta en kort paus minst varje timme.   Växla upp de ämnen du studerar efter varje paus. Bryter borde inte bara vara att sluta studera - gå upp, gå runt, gå på toaletten, etc. Ät rätt balanserade måltider vid något normala tider varje dag.  Träna regelbundet.  Gå och lägg dig och gå upp vid samma tid varje dag, även helger.  Få en hel natts vila (6-8 timmar) varje natt.  Håll dig positiv - om du märker att du blir alltför stressad eller orolig, sök hjälp. Vad du än slutade med förra gången, börja med den här gången.  Granska dina anteckningar och eventuella problem du gått igenom.  Låt denna granskning av material att friska upp ditt minne. Använda din klass kursplaner, gör dig en lista över vad du vill uppnå i detta studietillfälle.  Prioritera listan baserat på betydelse eller deadlines, eller en kombination av båda. Att minnas fungerar inte om man inte har ett eidetiskt minne som Sheldon Cooper.  Att komma ihåg vetenskapliga begrepp är viktigt, men att förstå begreppen är viktigare.  Det är lätt att glömma något du har memorerat, det är mycket svårare att glömma något du har lärt dig. Om du behöver memorera något, till exempel den historiska tidslinjen för uppfinnandet av telefonen, prova att använda minnestrick, såsom mnemonik och repetition. Det absolut bästa sättet att lära sig ett vetenskapligt koncept eller ekvation är att förstå vad det innebär - att kunna dela upp det i delar och förstå hur dessa delar passar ihop för att resultera i konceptet eller ekvationen.  För varje nytt koncept eller ekvation bör du lära dig: den tekniska definitionen, steg-för-steg-procedurer, och de viktigaste exemplen.  Använd dina egna ord för att beskriva begrepp, ekvation, problem, etc., och dina egna ord för att beskriva hur konceptet fungerar, eller ekvationen eller problemet ska lösas.  Skriv med egna ord en förklaring till varför ett begrepp, en ekvation eller ett problem är sant, eller varför ett begrepp, en ekvation eller ett problem slutar med ett visst resultat.  Länka nya koncept och ekvationer till saker du redan förstår.  Något du har lärt dig nyligen kan bidra till att utöka din kunskap om ett redan känt koncept. De flesta läroböcker har frågor och problem i slutet av varje kapitel - arbeta igenom dessa som en del av ditt studium.  Att göra det är alltid bättre än att läsa.  När du svarar på frågorna och problemen, gör det i detalj.  Lägg fram den fullständiga lösningen på hur du kom fram till ditt svar, inte bara svaret.  Förutom frågorna och problemen i slutet av ett kapitel, gå igenom exempel frågor och problem från läroboken på egen hand.  Gör om frågan eller problemet utan att titta på svaren för att se till att du förstår hur det löstes.  Om du fastnar, ta ett djupt andetag och grips inte av panik.  Ta en kort paus och kom tillbaka och pröva problemet en andra gång.  Den andra gången börjar på en ny sida, sakta ner, dubbelkolla ditt arbete, se till att ditt skrivande är snyggt och din lösning är organiserad på ett logiskt sätt. När du kontrollerar lösningarna, ge dig själv en klapp på baksidan för korrekta svar! Gör några frågor och problem för ett kapitel eller ämne varje dag för ett par dagar - gör inte dem alla på en dag. Galet koncept, jag vet!  Men mycket viktigt.  Lärare tilldelar läxor av en anledning, och du bör slutföra alla läxor de tilldelar, oavsett om det kommer att markeras eller inte.  När du får dina läxor tillbaka (förutsatt att det lämnades in) granska dina märken och arbeta igenom eventuella problem du fått fel. Om du, efter att ha gått igenom de problem du fått fel, inte kunde ta reda på var du gjorde ett misstag, gå då och tala med läraren.  Be dem hjälpa dig att gå igenom det specifika problemet och peka ut var du gick fel. Flashcards fungerar inte för allt, men de är bra för: termer eller begrepp med specifika definitioner, diagram eller diagram, och ekvationer.  Du kan skriva dina flashcards på ett av två sätt - att använda för att testa dig själv, där frågan är på ena sidan och svaret är på baksidan; eller för översyn, där du använder endast framsidan av kortet. Känn inte att du måste hålla dig till verkliga flashcards (dvs. de små korten gjorda av tjock kortstock).  Vissa vetenskapliga ämnen är för komplicerade för något så litet.  Använd gärna större papper vid behov. Gör så många prov eller öva tester som du kan.  Och vänta inte tills du studerar för den slutliga examen för att göra prov eller övningsprov, gör dem under hela terminen.  Helst prov eller övning tester bör vara liknande dem du ska faktiskt göra i klassen, men alla tester där du är utövar den vetenskapliga konceptet är mycket hjälpsam.
Hitta en studieplats som fungerar för dig. Gör ett studieschema. Utveckla personliga studieregler. Ta raster. Håll dig frisk. Ta tillbaka material från din senaste studiesession. Skapa en lista över studiemål. Undvik att memorera allt. Förstå vad varje begrepp eller ekvation betyder. Arbeta med frågor och problem. Gör hemläxan. Skapa snabbkort. Ta prover eller öva på tester.