Börja i high school, och fortsätta in i dina grundskoleår i college, bör du ta kurser som lär dig den analytiska och kritiska tänkande färdigheter du kommer att behöva vara en vetenskapsman. Detta är ett måste för att få ett ben upp senare i livet.  Du måste vara väl specialiserad på matematik. Forskare inom de fysiska vetenskaperna använder en hel del matematik, särskilt algebra, kalkyl och analytisk geometri, medan de inom de biologiska vetenskaperna använder matematik mindre ofta. Alla forskare behöver också en fungerande kunskap om statistik.  Överväg att gå till vetenskapslägret under gymnasiet. Du kommer att göra mer intensiva projekt än du gör i dina vanliga naturvetenskapskurser i skolan. Medan du kommer att specialisera dig på en viss disciplin senare, måste du gå grundläggande kurser i biologi, kemi och fysik för att förankra dig i grunderna i varje vetenskap, samt den vetenskapliga metoden att observera, göra hypoteser och experimentera. Du kan också välja valbara kurser baserade på intresseområden eller för att upptäcka nya intresseområden som hjälper dig att definiera din specialitet. Om ett eller två år kan du ägna dig åt en mer specifik vetenskapsgren. Färdigheter i 1 eller 2 främmande språk kan också vara till hjälp. Detta gör att du kan läsa äldre vetenskapliga artiklar som inte har översatts till engelska. Genom att vara flerspråkig kan du dessutom samarbeta med andra forskare från hela världen och hjälpa dig att söka forskningsmöjligheter i andra länder. De mest användbara språken att lära sig är franska, tyska och ryska. Efter att du har fått dina fötter våta och du är bekant med de riktningar denna karriär kan ta dig, förklara en major i en mer specifik gren av vetenskap. Planetär? Medicinskt? Psykologiskt? Genetiker? Lantbruk? Om du vill eller om din högskolas brist på alternativ kräver det, kan du vänta med att deklarera något mer specifikt senare (aka examensskolan). En huvudämne som kemi är också bra. Det är bäst att börja göra kontakter och göra arbete så snart som möjligt. Kontakta en av dina professorer om en praktikplats – du kanske också kan få ditt namn kopplat till en uppsats som ditt team publicerar.  Detta kommer att ge dig tillämpad labb erfarenhet, vilket kommer att vara till hjälp för att gå till examen och söka jobb när du har tagit examen. Det visar att du har tagit college på allvar och har ett grepp om vad som förväntas av dig. Om du vill bli fältforskare ska du praktisera hos en miljöorganisation, till exempel i USA. Fisk- och viltvård. Du måste också skriva bra som forskare, både för att få bidrag för din forskning och för att publicera dina resultat i vetenskapliga tidskrifter. Kurser i engelska i gymnasiet och tekniskt skrivande i college kommer att hjälpa dig polera dina färdigheter. Läs vetenskapliga tidskrifter och håll jämna steg med fältet. Du kommer att vara i de där tidskrifterna själv, i tid. Titta på deras arbete för struktur och grunderna i en bra vetenskaplig uppsats.
Ta de nödvändiga förberedande lektionerna i gymnasiet. Börja med grunderna i college. Förklara ett huvudämne på ett område som intresserar dig. Skaffa en praktikplats på college. Hämna dina skrivfärdigheter.