Till skillnad från en uppsats, som antingen kan hålla sig till ett enda ämne eller expandera till andra relaterade ämnen, bör en facklitteratur bok fokuseras på ett specifikt ämne. Det ämnet kan vara någon särskild aspekt av ditt liv (med en viss tid och plats), eller det kan handla om andra människor/platser som intresserar dig. Det behöver inte nödvändigtvis vara din historia som en personlig uppsats. Det är upp till dig att bestämma vilket ämne du tycker är mest meningsfullt, och hitta intressanta sätt att prata om det ämnet.  Tänk på de saker som du tycker är mest fängslande. Till skillnad från en personlig uppsats behöver du inte vara huvudämnet i en facklitteraturbok (även om du kan vara!). När du tänker på ditt ämne, kom då ihåg att du måste kunna skriva en hel bok om det ämnet. Tänk på om du skulle kunna säga så mycket om ett ämne innan du förbinder dig till det. Det finns några olika sätt att skriva en facklitteraturbok. Vilket format du väljer beror till stor del på ämnet. Innan du börjar skriva din bok, är det bäst att tänka på vilket format skulle fungera bäst för den typ av bok du inbillar dig själv. Några exempel är: En memoar (från det franska ordet för "minne/minne") är en detaljerad retellering av någon del av ditt liv. Till skillnad från en självbiografi, som kan täcka ett helt liv, är en memoar vanligtvis rotad i ett specifikt tema, händelse, eller tid och plats i ditt liv.  En reseskildring diskuterar en plats och dess folk, kultur och/eller mat. Den tenderar att vara mycket starkt baserad på författarens erfarenhet och är därför en subjektiv personlig redogörelse (till skillnad från en reseguide, som syftar till att objektivt förmedla information utan någon personlig erfarenhet).  Naturen och miljöskrivandet bör kretsa kring en personlig upplevelse av naturen. Skrivandet bör i slutändan främja viss medvetenhet om aktuella miljöfrågor och helst främja en känsla av förundran, äventyr och påverkan hos läsarna.  En biografi är en återberättande av någon annans liv, och den kan omfatta en viss tidsperiod (som en memoar av någon annans liv) eller den personens hela liv. Biografier kan vara fängslande berättelseåtergivningar av en persons liv eller så kan du till och med skapa en historisk fiktion, och kan verkligen väcka ämnets historia till liv. Om du har en serie relaterade personliga essäer kan du organisera dem i en boklång essäsamling. Se till att fokusera din berättelse kring ett centralt tema, form eller idé. När du har begränsat ditt ämne och valt ett format, kommer du att vilja beskriva projektet. En del skribenter tycker att det är till hjälp att begränsa vad varje enskilt kapitel kommer att omfatta under den förberedande fasen. Detta är inte en hård och snabb regel, men du kan tycka att det är till hjälp. Åtminstone bör du ha en enkel struktur (även en lista) som anger vad du vill inkludera i din bok. På så sätt kommer du inte att glömma dessa aspekter när du är nedsänkt i själva skrivandet av boken.  Tänk på var du bäst kan börja din bok, och vad den logiska slutsatsen av den historien bör vara. Om man till exempel skriver en biografi, kan boken sluta med att man berättar om ämnets död. Om du skriver en memoar, bör boken tillräckligt rama in den valda tiden och platsen i ditt liv. Det är upp till dig att bestämma var den logiska slutsatsen av den delen av ditt liv ska vara, och hur du ska berätta det bäst. Om du skriver en reseskildring, måste du inkludera detaljer om dig själv, samt var, när, varför och hur du reste. Du bör göra dig själv lätt att relatera till för läsare och skriva på ett sätt som ger din upplevelse till liv på sidan.  När du skriver om naturen eller miljön måste du visa ett genuint engagemang i naturen (i princip genom någon form av utomhusaktivitet), balansera naturfakta med dina subjektiva tankar och känslor, och visa en nyfikenhet som får vardagliga objekt i naturen att verka nya och spännande. Varje facklitteraturbok kräver en del forskning, vare sig det innebär verklig encyklopedisk forskning eller enkla intervjuer med andra. Även om du skriver en memoar, du vill fråga andra människor om deras minnen av den tiden / plats / händelse så att du kan korskolla dina egna minnen. Kom också ihåg att forskning ofta är en bak-och-forth process. Du kan finna att du behöver hitta fler källor när du når en viss punkt i ditt skrivande.   Om du skriver en biografi, kommer du troligen att behöva en hel del fakta. Detta kan kräva läsning genom läroböcker och andra biografier, eller till och med besök på ett museum eller ett historiskt samhälle. Om du skriver en memoar, tala med andra människor som kände dig under den tiden (eventuellt en nära släkting, vän, eller någon som var med dig som du upplevde den delen av ditt liv). Du skulle bli förvånad över hur många detaljer du har glömt, glömt bort, eller helt fabricerat. En reseskildring bör dra stor nytta av dina anteckningar och tidskrifter från resan, men du behöver också forska i de ämnen du skriver om. Till exempel vill du lära dig så mycket som möjligt om kulturen och människorna i den regionen, den mat som oftast förknippas med den kulturen, etc. Ett natur- eller miljöprojekt ska omfatta forskning om namn och beskrivningar av de växter, djur och geografiska områden som du beskriver. Du kanske också vill forska om hur ekosystem fungerar tillsammans på komplexa och unika sätt inom de områden du skriver om. Att behandla boken som ett skönlitterärt verk betyder inte att den är påhittad. Det innebär i stället att använda de färdigheter och verktyg som fiktionsskribenter använder.  Skapa scener i din uppsats eller bok, på samma sätt som en fiktionsförfattare skildrar en scen i en novell eller roman. Tänk på människorna i din fiktionsuppsats/bok som karaktärer. Är de fullt utvecklade på sidan, och får läsarna en god uppfattning om sina övergripande personligheter? Skriv en stark dialog. Ingen kan komma ihåg den exakta, ord för ord-avskriften av varje samtal de någonsin haft, men ditt minne av samtal bör vara så sanningsenligt som möjligt och skrivet på ett sätt som är lätt att följa. Att skriva scheman är ovärderligt för varje författare, men de är i stort sett en nödvändighet när man skriver ett boklångt projekt. Betrakta din angivna skrivtid som en förlängning av ditt arbete - du måste dyka upp och göra ditt arbete, oavsett hur du känner eller vilka andra distraktioner som kan visa sig.  Se till att du arbetar på ett lugnt ställe där du inte blir distraherad eller störd. Du kan mäta din skrivtid tidsmässigt (med hur många timmar som har passerat), eller med ord eller sida räkna. Var konsekvent med ditt schema. Det behöver inte nödvändigtvis vara varje dag, men det bör vara samma dagar och samma tider, vecka in och vecka ut. Kom ihåg att ingens första utkast är perfekt, och det inkluderar nu kända författare. De välpolerade verk av icke-fiktion du älskar så mycket skrevs om och reviderades många gånger tills allt passar perfekt på plats. Ha tålamod och bli inte modfälld.  Fokusera på större frågor när du slår ut ditt första utkast. Du kan rätta till frågor på radnivå under reviderings-/redigeringsprocessen. Se till att allt är bundet vid slutet av boken. Lämna inget olöst, och se till att läsaren har en känsla av avslutning och slutförande i slutet av din bok.
Bestäm dig för ditt ämne. Välj ett format. Redogör för din bok. Gör den nödvändiga forskningen. Behandla varje kapitel som ett skönlitterärt verk. Håll dig till skrivschemat. Ta fram ditt första utkast.