Detta är trots allt ett syndrom och inte en sjukdom. De viktigaste egenskaperna hos nefrotiskt syndrom inkluderar: Överdriven läckage av protein från blodet in i urinen. Hos barn är mängden protein som försvinner vanligtvis mer än 1 gram per m2 kroppsyta per 24 timmar.  Sänkt serumalbuminnivå till mindre än 2,5 gram per deciliter. Albumin är ett viktigt protein som mäts i blodet. En deciliter är 100 milliliter (detta är ett standardsätt att uttrycka vissa laboratorieresultat).  Edema och/eller ascites. Edema är ansamling av vätska under huden för att orsaka svullnad. Ascites är ansamling av vätska i bukhålan.  Förhöjda serumlipidnivåer. De vanligaste förhöjningarna är LDL- kolesterol och triglycerider. Normala njurar innehåller vardera omkring 1 miljon mikroskopiska blodfilter som utför processen att rengöra blodet och justera kroppskemin. Ditt blod flödar in, igenom och ut ur dessa filter genom små blodkärl (kapillärer).  Njurarna är ganska effektiva, och endast mycket små mängder av dessa viktiga ämnen som protein går förlorade i urinen under filtreringsprocessen.   Även om små men fortfarande onormala mängder proteinuri (protein i urinen) kan ses vid vissa njursjukdomar, vid nefrotiskt syndrom är mängden protein som förlorats tillräcklig för att signifikant sänka proteinnivåerna i blodet. Albumin är ett av de proteiner som förloras i urinen och, när det mäts i blodet, används som en indikator på svårighetsgraden av proteinuri. Den vanligaste gruppen av njursjukdomar hos barn som kännetecknas av nefrotiskt syndrom kallas idiopatisk nefrotiskt syndrom ("idiopatisk" vilket innebär att det uppstår spontant). Med andra ord, i de flesta fall är det inte känt vad som orsakar syndromet.   Nefrotiskt syndrom hos barn till följd av andra förvärvade njursjukdomar kan också förekomma. Dessutom finns det sällsynta ärftliga (genetiska) orsaker till nefrotiskt syndrom, varav de flesta manifesteras i spädbarnsåldern. Den vanligaste typen av nefrotiskt syndrom är idiopatisk nefrotiskt syndrom. "Idiopatisk" betyder att den uppstår spontant och utan till synes någon anledning. Av alla orsaker till nefrotiskt syndrom är INS orsaken hos cirka 90% av barnen mellan 1 och 8 års ålder och omkring 50% av ungdomarna.   Orsaken till nefrotiskt syndrom i INS är fortfarande inte helt klarlagt men det verkar vara en störning i funktionen hos kapillärfiltreringsmembranet i glomerulus. Det finns många former av INS, men de vanligaste är minimal förändring nefrotiskt syndrom (MCNS) och fokal segmental glomeruloskleros (FSGS).  Terminologin kan vara förvirrande eftersom det kan finnas en viss överlappning mellan dessa två former och de allmänna konsekvenserna för långsiktiga resultat är mycket olika: MCNS har en mycket större sannolikhet att slutligen lösa än FSGS. Risken för sjukdomen så småningom orsakar försämring av njurfunktion och njursvikt är mycket större för FSGS. Det finns ett andra sätt att klassificera dessa två sjukdomar som ofta är mer praktiska. Prednison (ett kortikosteroidläkemedel) är det läkemedel som oftast används för att behandla INS. Barn vars sjukdom svarar på prednison eller relaterade läkemedel är sannolikt att ha ett positivt resultat oavsett om sjukdomen är MCNS eller FSGS.   De vars sjukdom svarar på prednison kallas i allmänhet steroidkänslig nefrotiskt syndrom, SSNS, medan de andra har steroidresistent nefrotiskt syndrom (SRNS). Sannolikheten för ett gynnsamt svar på prednison är mycket högre i MCNS jämfört med FSGS. Hos de flesta barn med SSNS återkommer episoder av proteinuri, ofta under en period av år. I vissa, dessa "återfall" är sällan och i andra de kan förekomma 3-4 gånger år eller mer. Behandlingsstrategier måste ta hänsyn till frekvensen och svårighetsgraden av skov.   Huvudmålet är att uppnå och upprätthålla remission samtidigt undvika, så mycket som möjligt, de eventuella negativa effekterna av terapi. Behandlingsfrågor för SSNS kan övervägas i tre grupper: behandling av symptomen på nefrotiskt syndrom, behandling av sjukdomen själv, och vidta andra åtgärder för att minimera och / eller hantera potentiella komplikationer av SSNS.
Vet vad nefrotiskt syndrom är. Vet vad som händer i kroppen. Känna till orsakerna till nefrotiskt syndrom. Känner till typen av nefrotiskt syndrom. Var medveten om att de flesta fall är steroid-känsliga. Förstå hur SSNS behandlas.