Skriv i en tidskrift för att spåra mönster eller förändringar i din dagliga rutin. Detta kan hjälpa din läkare att avgöra om din smärta är ett resultat av ett underliggande hjärtproblem, särskilt om du upplever bröstsmärtor ofta. Angina kan vara ett tecken på kranskärlssjukdom (CHD), även om inledande tester inte pekar på sjukdomen. Men inte alla bröstsmärtor eller obehag är ett tecken på CHD. Panikattacker och andra lung- eller hjärtsjukdomar kan också orsaka bröstsmärta. Din läkare kan fråga om dina symtom, riskfaktorer för hjärtsjukdomar och om din familjehistoria med avseende på kronisk njursjukdom och andra hjärtsjukdomar. Lägg märke till följande saker i din dagbok: Hur smärtan känns, symtom du upplever när du har bröstsmärtor, såsom högt blodtryck, och eventuella symtom du upplever efteråt, såsom illamående eller yrsel. Hur ofta du upplever bröstsmärta, där du känner smärta eller obehag, svårighetsgraden av smärtan och hur länge smärtan varar. Kostförändringar eller mat du åt två till tre dagar före att uppleva bröstsmärtor eller matsmältningsbesvär. Lägg också märke till sådana drycker som kaffe, te och läsk, och hur ofta du dricker dem per dag eller per vecka. Nya motionssystem eller fritidsaktiviteter som orsakar fysisk ansträngning. Alla stressande miljöer, arbete eller relationer som kan orsaka symtom på bröstsmärtor. Alla andra tillstånd du kan ha eller någon sjukdom du kan ha haft, såsom feber eller förkylning, innan du upplever bröstsmärtor. Alla läkemedel, mediciner, kosttillskott, örter eller huskurer du använder för närvarande eller kan ha använt under de senaste två veckorna. Om din bröstsmärta stör dina dagliga aktiviteter. Varje form av bröstsmärta bör kontrolleras av din läkare, eftersom det kan vara ett symptom på ett underliggande tillstånd. Din läkare kan föreslå livsstilsförändringar, mediciner eller medicinska ingrepp beroende på typ och svårighetsgrad av din anginasmärta. Olika typer av angina har olika symtom och kräver olika behandlingar. , Om du har angina, kan du diagnostisera med en av följande: Stabil angina: Stabil angina är den vanligaste typen som följer ett regelbundet mönster, såsom när det inträffar och vilka faktorer som kan utlösa det. Det inträffar vanligtvis efter stress eller fysisk aktivitet och kan pågå en till 15 minuter. Stabil angina är inte en hjärtattack, men tyder på att en hjärtattack är mer sannolikt att inträffa i framtiden. Om du har stabil angina, kan du lära dig dess mönster och förutsäga när smärtan kommer att uppstå. Smärtan försvinner vanligtvis några minuter efter du vilat eller tagit din angina medicin (vanligtvis nitroglycerin, tas sublingualt eller under tungan). Variant angina: Variant angina är sällsynt. En spasm i en kranskärlsartär orsakar denna typ av kärlkramp. Variant kärlkramp uppstår vanligtvis när du är i vila, och smärtan kan vara allvarlig. Det brukar hända mellan midnatt och tidig morgon. Rökning är en stor riskfaktor för denna typ av angina. Medicin kan lindra denna typ av kärlkramp. Instabil angina: Instabil angina följer inte ett mönster och det kan förekomma oftare och vara svårare än stabil angina. Det händer ofta medan personen är i vila. Denna typ är mycket farlig eftersom den antyder att en hjärtattack kan inträffa snart och kräver akut behandling. Ostabil angina kan också förekomma med eller utan fysisk ansträngning – det händer ofta utan fysisk aktivitet. Vila eller medicin kanske inte lindrar smärtan. Mikrovaskulär angina: Mikrovaskulär angina kan vara allvarligare och vara längre än andra typer av angina. Det märks ofta under rutinmässiga aktiviteter och tider av psykologisk stress. Symtomen inkluderar andfåddhet, sömnproblem, trötthet och brist på energi. Medicin kanske inte lindrar denna typ av kärlkramp. Din läkare kan föreslå att du skaffar ett elektrokardiogram (EKG) för att avgöra om du kan ha hjärtsjukdom. Om du får anginasmärta eller hjärtklappning är ett elektrokardiogram vanligtvis det första testet för att avgöra om du har hjärtsjukdom. Ett EKG är ett test som registrerar hjärtats elektriska aktivitet för att mäta eventuella skador på hjärtat, hjärtfrekvensen, storleken och positionen i hjärtkamrarna. Det mäter också effekterna av läkemedel eller enheter du kan använda för att hantera bröstsmärtor. Dessutom kan ett EKG användas för att övervaka stressnivåer. Förfarandet för EKG är smärtfritt, görs genom att fästa plåster som kallas elektroder på armar, ben eller bröst för att övervaka hjärtats aktivitet.  Fråga din läkare om EKG om du upplever kärlkrampssmärta och om du tidigare har haft hjärtproblem eller om du har haft en stark anamnes på hjärtsjukdom i din familj. Se till att din vårdgivare vet om alla läkemedel du tar, eftersom vissa kan störa testresultaten. Utövande eller drickande av kallt vatten omedelbart före ett EKG kan ge felaktiga resultat. Blodprover kontrollerar nivåerna av vissa fetter, kolesterol, socker och proteiner i blodet. Onormala nivåer kan visa att du har riskfaktorer för kranskärlssjukdom. Din läkare kan rekommendera ett blodprov för att kontrollera nivån av ett protein som kallas C-reaktivt protein (CRP) i ditt blod. Höga nivåer av CRP i blodet kan öka risken för kranskärlssjukdom och hjärtinfarkt.  Din läkare kan också rekommendera ett blodprov för att kontrollera låga nivåer av hemoglobin i blodet. Hemoglobin är ett järnrikt protein i röda blodkroppar. Det hjälper blodkropparna att transportera syre från lungorna till alla delar av kroppen. Om din hemoglobinnivå är låg, kan du ha ett tillstånd som kallas anemi.
Behåll en dagbok. Besök din läkare för diagnos. Tänk på ett elektrokardiogram. Ta ett blodprov.