Beroende på vilken typ av artrit, det finns flera faktorer som kan göra dig benägen att artrit i knäet. Även om vissa av dessa faktorer är icke-modifierbara, det finns andra du kan ändra för att minska risken för knäartrit.  Gener. Din genetiska bakgrund kan göra dig mer mottaglig för vissa typer av artrit (t.ex. reumatoid artrit eller systemisk lupus erythematosus). Om du har en familj historia av artrit, kan du ha en högre risk att utveckla knäreumatism. Kön. Män är mer benägna att ha gikt, en form av inflammatorisk artrit som härrör från höga nivåer av urinsyra i blodet, medan kvinnor är mer benägna att utveckla reumatisk artrit.  Ålder. Du löper högre risk att utveckla artrit när du blir äldre. Fetma. Att vara övervikt sätter stress på lederna i knäna och kan öka risken för att utveckla artrit. Tidigare ledskador. Skador på knäleden kan delvis vara ansvariga för utvecklingen av artros. Infektion. Mikrobiella medel kan infektera leder och möjligen orsaka framsteg av olika typer av artrit. Yrkesutbildning. Vissa jobb som kräver repetitiv knäböjning och / eller hukbildning kan öka risken för att utveckla artros i knäet. Om du har en eller flera av riskfaktorerna för artrit, rådfråga din läkare om förebyggande åtgärder du bör vidta (eller se avsnittet om förebyggande nedan). De vanligaste symptomen på knäreumatism är ledvärk och stelhet i knäet. Men, beroende på vilken typ av artrit (t.ex. reumatoid artrit eller artros) kan du uppleva ett brett spektrum av andra symtom också. För att känna igen tecken på artrit, notera om du upplever något av följande symtom: Smärta som ofta förvärras med aktiviteter. Minskat eller begränsat rörelseområde. Knäets stelhet. Svullnad och ömhet i knäleden. En känsla av att leden kan "ge ut". Trötthet och sjukdomskänsla (ofta i samband med reumatoid artrit). Låggradig feber och frossbrytningar (ofta associerade under perioder av reumatoid artrit utbrott). Deformitet i leden (knackning-knäer eller bog-ben) är typiskt ett avancerat symptom på artrit som har lämnats obehandlad. Inte alla knäsmärtor är ett tecken på att du kanske lider av artrit. Artrit smärta brukar kännas i insidan av knät och i vissa fall i främre eller bakre delen av knät.  Aktiviteter som belastar knäleden, till exempel promenader långa sträckor, klättra upp för trapporna, eller stå under längre perioder, kan göra artrit smärta värre. Vid svår ledgångsreumatism i knäet kan smärtan uppstå när man sitter eller ligger ner. Förutom smärta, minskar artrit också rörelseomfånget i knäet. Med tiden, och på grund av förlusten av glidande ytor i benet, kan du känna att ditt knä är stel och din rörelse är begränsad. När brosket slits bort på ena sidan av knät, kan du upptäcka att ditt knä kommer att bli mer förbenat eller knockat. Svullnad är ett annat tecken på inflammation (utöver smärta, värme och rodnad) och är ett vanligt symptom på artrit i knäet. Dessutom kan personer med knäreumatism faktiskt känna eller höra en fånga eller klicka inom knäleden. Symtomen på artrit kan uppstå gradvis och ofta utvecklas som tillståndet förvärras. Att lära sig känna igen mönster av artrit symtom kan hjälpa dig att skilja det från andra knäsmärtor. Personer med reumatoid artrit upplever ofta perioder av försämring av tillståndet som kallas bloss. Under dessa perioder förvärras symtomen, når en topp och minskar sedan gradvis. Om du upplever ett eller flera av ovanstående symtom, rådfråga en läkare om du kan lida av artrit i knäet. Din läkare kommer att kontrollera ditt knä efter svullnad, rodnad och värme och kommer att bedöma rörelseomfånget. Om din läkare misstänker att du lider av artrit, kan han föreslå några av följande tester för att bekräfta diagnosen: Laboratorietester för att analysera markörer för artrit i ditt blod, urin och / eller ledvätska. Ledvätska samlas upp via aspiration genom att föra in en nål i det gemensamma utrymmet. Ultraljudstomografi för att visualisera mjuka vävnader, brosk och vätskeinnehållande strukturer i knät. Ultraljud kan också användas för att styra nålens placering under ledspiration. Röntgen avbildning för att visualisera broskförlust och benskador och / eller sporrar. Datoriserad tomografi (CT) bildbehandling för att visualisera bons i knäet. CT-bilder tas från olika vinklar i knät och kombineras sedan för att skapa tvärsnittsvyer över de inre strukturerna. Magnetisk resonanstomografi (MRT) kan användas för att producera mer detaljerade tvärsnittsbilder av omgivande mjuka vävnader i knät, som brosk, senor och ligament i knäet.
Bedöm dina riskfaktorer. Känna igen symptomen på artrit i knäet. Håll koll på smärtan. Utvärdera rörelse- och stelhetsområdet. Se upp för svullnad eller knarrande. Observera alla förändringar eller försämringar av symtomen. Rådfråga sjukvården.