Nästan alla fall av stelkramp förekommer hos personer som aldrig har fått tetanusvaccinet, eller vuxna som inte håller sig à jour med sina 10-års boosters. Sjukdomen sprids dock inte från person till person, vilket gör att den skiljer sig mycket från andra vaccinpreventerbara sjukdomar. Istället sprids det av bakteriesporer som vanligtvis kommer in i kroppen genom en punktering. Dessa bildar ett kraftfullt neurotoxin som orsakar muskelspasmer och stelhet.  Komplikationer från tetanus är högst bland personer som inte har vaccinerats eller hos äldre vuxna med otillräcklig immunisering i industrialiserade länder.  Du kan också löpa ökad risk för stelkramp efter en naturkatastrof, särskilt om du bor i ett utvecklingsland. Så fort du får en skada eller ett sår, rengör och desinficera den. Om du dröjer med att desinficera de nya såren med mer än 4 timmar ökar risken för stelkrampsinfektion. Detta är ännu viktigare om såret orsakades av ett föremål som punkterade huden, som kan tvinga bakterier och skräp djupt in i såret, vilket gör det till en idealisk miljö för bakterietillväxt. Var uppmärksam på om föremålet som orsakade ditt sår är rent eller smutsigt för att avgöra om du behöver en stelkrampsbooster. Ett smutsigt eller förorenat föremål har smuts/jord, saliv eller avföring på sig, medan ett rent föremål inte gör det. Kom ihåg att man inte nödvändigtvis kan veta om ett föremål har bakterier på sig. Inkubationstiden för stelkramp varierar från 3 till 21 dagar, med i genomsnitt 8 dagar. Tetanus svårighetsgrad bestäms av en graderad skala från I till IV. Ju längre det tar symptom att visa sig, desto mildare är det sannolikt att sjukdomen är. Vanliga symtom på tetanus (i ordning efter utseende) inkluderar: Spasm av käkmusklerna (vanligtvis kallad "lockjaw") Stiffhet i nacken Svårighet att svälja (dysfagi) Brädliknande stelhet i bukmusklerna Diagnosen tetanus bygger enbart på att känna igen sina symtom. Det finns inga blodprover som kan diagnostisera stelkramp, så det är viktigt att uppmärksamma några symtom. Du kan också märka feber, svettningar, förhöjt blodtryck eller snabb hjärtfrekvens (takykardi). Förstå eventuella komplikationer, inklusive: Laryngospasm, eller spasm i stämbanden, som kan göra andningen svårt Benfrakturer Kramper/kramper Onormala hjärtrytmer Sekundära infektioner, såsom lunginflammation, som ett resultat av långvarig sjukhusvistelse Lungemboli, eller blodproppar i lungorna Död (10% av rapporterade fall är dödliga)
Lär dig vem som sannolikt kommer att få stelkramp och hur den sprids. Minska risken för stelkramp. Var medveten om att utveckla symptom. Känner igen andra symtom på stelkramp.