Känner du att du gråter för mycket? Även om detta är subjektivt, gråter kvinnor i genomsnitt 5,3 gånger i månaden och män 1,3 gånger, men detta gråt varierar från vattniga ögon till snyftande. Dessa genomsnitt tar kanske inte nödvändigtvis hänsyn till tider då det är vanligare att gråta på grund av någon form av känslomässig livshändelse, som ett uppbrott, en närståendes död eller andra större händelser i livet. När gråt passar börjar känna sig utom kontroll och påverka ditt personliga liv eller arbetsliv, då kan det anses vara ett problem värt att ta itu med. Du är mer benägna att känna dig överväldigad och befinner dig i en cykel av sorgliga eller negativa tankar under dessa mycket känslomässiga perioder. Om något händer i ditt liv som orsakar din stress eller oro, kan du vara mer benägna att gråta ofta. Om du till exempel sörjer en närståendes död eller bara sörjer slutet på ett förhållande, är det normalt och förståeligt att gråta. Men ibland kan livet självt bli överväldigande och du kan finna att du gråter utan att förstå varför du började gråta från början. I detta fall kan överdriven gråt vara ett tecken på något allvarligare som depression eller ångest. Om du ofta gråter utan att förstå varför du känner dig ledsen, värdelös, irriterad, börjar känna smärta, har svårt att äta, har svårt att sova eller har självmordstankar, kan du få depression. Sök medicinsk vård för att lära dig behandlingsalternativ. Börja med att vara medveten om de situationer som leder fram till ditt gråtande och skriv ner dem. När händer anfallen? Finns det vissa dagar, situationer eller scenarier som framkallar intensiv gråt? Finns det saker som utlöser ett gråtanfall? Om du till exempel lyssnar på ett visst band påminner dig om ditt ex, ta av bandet från spellistorna och undvik att lyssna på den provocerande musiken. Samma sak gäller för bilder, lukter, platser, etc. Om du inte vill utsättas för dessa upprörande påminnelser, är det ok att undvika dem för en stund. Skriv ner negativa tankar och fråga dig själv om de är rationella. Tänk också på om dina ideal är rationella och realistiska. Kom ihåg att vara snäll mot dig själv. Ett bra sätt att göra detta är att räkna upp alla prestationer eller saker som gör dig lycklig. Tänk på din dagbok eller dagbok som ett register över vad du är tacksam för. Försök att bidra till din dagbok eller dagbok varje dag. När du känner att du kommer att gråta, läs vad du redan har skrivit och påminn dig själv om vad som gör dig lycklig. Fråga dig själv: Hur hanterar jag konflikter? Tårar? Ignorera det? Om du låter konflikter uppstå genom att ignorera det, hamnar du i en stor gråtande situation. Att bli medveten om hur man reagerar på konflikter kan hjälpa dig att identifiera vilken väg du behöver ta. Glöm inte att fråga dig själv, "Vem är i kontroll? påkalla kontroll över ditt liv så att du har makten att ändra resultat. Till exempel, snarare än att säga, "Den läraren är hemsk och fick mig att misslyckas det testet", erkänna att du inte studerade tillräckligt och det ledde till din dåliga poäng. Fokusera på att studera och acceptera resultatet nästa gång. Om du ständigt tänker negativa tankar, kan det hända att du främjar skadliga känslor. Du kanske till och med återkommer till negativa, sorgliga minnen som inträffade i det avlägsna förflutna, vilket också håller igång gråten. Detta kan orsaka skadligt beteende, bland annat långvariga gråtanfall. När du är medveten om de effekter dina tankar har, kan du börja ändra ditt tänkande för att skapa mer positiva situationer. Om du till exempel fortsätter att tänka: "Jag är inte tillräckligt bra", kanske du börjar känna dig hopplös eller osäker. Lär dig att stoppa tankeprocessen innan den påverkar ditt känslomässiga välbefinnande. Du kan försöka kontakta en nära vän eller familjemedlem för att tala om vad som bekymrar dig. Ring dem eller fråga om de är tillgängliga för en kopp kaffe. Om du känner att du inte har någon du känner att du kan prata med, prova en hotline som samariterna, (212-673-3000). Om du ofta gråter och känner att du behöver ytterligare hjälp, kanske en professionell rådgivare kan hjälpa dig. En rådgivare kan utveckla en plan för dig att återfå kontrollen över dina tankar och ta itu med dem på ett lämpligt sätt. Fråga din allmänläkare, kolla telefonkatalogen eller be vänner att hänvisa dig till en rådgivare eller terapeut. Din rådgivare eller terapeut kommer att fråga om vad som för dig in i terapi. Du kan säga något i stil med, Jag finner mig själv att ha gråt passar ofta, och jag skulle vilja förstå varför de händer och hur man kontrollerar dem. till och med något så enkelt som, Jag känner mig ledsen. en rådgivare kommer att ställa frågor om vad du har upplevt, liksom en historia. Du och din terapeut kommer att diskutera dina mål för terapi sedan utforma en plan för hur man kan uppnå dessa mål.
Fråga dig själv om din gråt är ett problem. Tänk på varför du gråter. Identifiera gråtande utlösare. Börja journalisera. Utvärdera dig själv. Förstå hur tankar påverkar dina känslor och ditt beteende. Sträck ut. Vet vad du kan förvänta dig med professionell terapi.