När njurarna börjar svikta, symtom relaterade till vätskebalans, elektrolytbalans, rensa avfallsprodukter, och produktion av röda blodkroppar. De tidiga symptomen kan också härma andra sjukdomar, vilket kan vara förvirrande. Om du upplever dessa symtom och de inte försvinner inom några dagar eller det inte verkar vara en annan orsak, se en läkare. Symtom att titta på för inkluderar: Aptitförlust Allmänna känslor av trötthet Huvudvärk Klåda, torr hud Illamående Viktminskning (när du inte försöker gå ner i vikt) Senare symtom uppstår när njurfunktionen har blivit mycket sämre och njurarna inte längre kan filtrera avfallsprodukter från blodet. Symtom på senare njursvikt inkluderar: Hudfärgförändringar Dåsighet eller problem med koncentration och tänkande Muskelryckningar och kramper Bensmärta Numbness eller svullnad av händer och fötter Blod i avföringen Frekventa hicka Överdriven törst Amenorré (hos kvinnor, menstruationsperioder sluta) Sömnsvårigheter Andfåddhet Kräkningar (oftare på morgonen) Slutstadiet njursvikt är resultatet av skador som gjorts på njurarna. Det sista steget kallas End Stage Renal Disease eller ESRD, där njurarna inte längre kan filtrera tillräckligt med avfallsprodukter från blodet. Vid denna punkt din kropp kommer antingen att behöva njurdialys eller en njurtransplantation för att fortsätta att fungera. Två av de vanligaste orsakerna till att ESRD utvecklas är diabetes och högt blodtryck eller hypertoni. Andra tillstånd som kan öka potentialen för ESRD är: Födelsedefekter i njurarna, såsom polycystisk njursjukdom Skador på njuren Njursten och infektioner Problem med artärerna som tillför syre och näringsämnen till njurarna Vissa läkemedel som används för att behandla cancer eller smärta kan skada njurarna och orsaka svikt Vissa giftiga kemikalier Autoimmuna sjukdomar såsom sklerodermi eller systemisk lupus erythematosus Reflux, eller när urinen rinner tillbaka från urinblåsan till njurarna och skadar organet Andra njursjukdomar Peritonealdialys kräver inte stora maskiner, så du kan genomgå denna form av dialys hemma. Innan du kan få peritonealdialys, en kirurg kommer att behöva placera en speciell kateter (rör) i bukhålan. Med hjälp av denna tub kommer en speciell dialyslösning, som kallas dialysat, att administreras. Denna lösning drar avfallsprodukter från din blodtillförsel som sedan filtreras genom vävnaden i magen. Det finns två former av peritonealdialys: Kontinuerlig Ambulatorisk Peritoneal Dialys (CAPD) och Automatiserad Peritoneal Dialys (APD).   Kontinuerlig Ambulatorisk Peritoneal Dialys. Tre gånger per dag, kommer du att leverera cirka två liter vätska i magen genom din bukkateter. Detta kommer att följas av en natt "dwell", dvs.. vätska som finns kvar i bukhålan över natten. Efteråt måste vätskan tömmas och kastas. Både insättning och dränering görs med hjälp av gravitation.  Automatiserad peritoneal dialys. Medan du sover, en maskin på cyklar vätska in och ut ur magen. Du kommer att tillbringa 30 minuter med att koppla ihop dialyslösningen och maskinen innan du somnar. På morgonen kan det ta cirka 10 minuter att lossa maskinen och ta bort lösningen. Du kommer att spara filtren och returnera dem till dialyscentret varje vecka, där du kommer att plocka upp en annan uppsättning filter som ska användas nästa vecka. Hemodialys måste göras på sjukhus eller dialysklinik. Denna process använder speciella maskiner för att dra blod från kroppen, filtrera avfallsprodukter och lämna tillbaka blodet till kroppen. Under hemodialys används två filter. En kommer att filtrera ditt blod för avfallsprodukter och den andra används för att filtrera vätskan som används för att tvätta blodet. Maskinfiltret kallas ibland en konstgjord njure eller dialyser. Innan din första dialys kommer en kirurg att placera en ingång i din kropp. Det finns tre typer av hamnar som kan användas.   Fistel. En fistel är en tillgång som görs i kirurgi genom att ansluta en artär och ven i armen. Denna tillgång ger både arteriellt och venöst blod till maskinen.  - Graft, tack. Ett transplantat kan användas tillsammans med en kateter för att sammanfoga en artär och ven i armen.  Kateter. En kateter kan placeras i en stor ven i halsen om omedelbar tillgång krävs vid akut njursvikt. Denna kateter är inte en permanent lösning, men används för tillfällig omedelbar åtkomst. Det finns två typer av katetrar. Icke-tunnelerade katetrar, som är avsedda för tillfällig användning, är lätta att föra in antingen i halsen (inre halsvenen), under kragebenet (subklavven) eller i ljumsken (femoralvenen). Tunnelformade katetrar förs genom huden och fettvävnaden in i venen, vanligen under kragebenet, och kan användas som långsiktig vaskulär åtkomst för dialys hos patienter som inte kan ha en fistel eller transplantat.
Känna igen symptomen på och utlösande för njursvikt. Se upp för senare symtom på njursvikt. Identifiera tecken på njursvikt i slutstadiet. Fråga din läkare om peritonealdialys. Diskutera hemodialys med din läkare.