När du har fått diagnosen astma, skapa en astma handlingsplan med din allergist eller läkare. Denna plan är i grunden en steg-för-steg process av vad du ska göra när du står inför en akut attack. Planen ska skrivas ner och innehålla nödnummer samt familjemedlemmar och vänner som kan möta dig på sjukhuset vid behov. Att ha denna plan och att ha kontroll över sin egen behandling kan få dig att känna dig mer i kontroll över sjukdomen. Du kontrollerar din astma, den kontrollerar inte dig. Om du har astma, det finns ett antal receptbelagda läkemedel som kan hjälpa dig att hantera din astma så att attacker blir mindre frekvent. Det finns inhalatorer för både dagligt och snabbt bruk. Tala med din läkare om att hitta en medicin som fungerar för dig.  Det finns två olika typer av räddningsläkemedel som du kan ha ordinerats: en Metered Dose Inhaler (MDI) eller en Dry Powder Inhaler (DPI). MDI är de vanligaste inhalatorerna. De levererar astmamedicin genom en liten aerosolbehållare utrustad med ett kemiskt drivmedel som för in medicinen i lungorna. En DPI inhalator medel för att leverera torrt pulver astma räddningsmedicin utan drivmedel. En DPI kräver att du andas in snabbt och djupt, vilket gör dem svåra att använda under en astmaattack. Detta gör dem mindre populära än standard MDIs. Din läkare kan också ordinera en snabb reliefinhalator, som albuterol, som du ska använda vid nödsituationer och uppblossningar. Var noga med att öka användningen av denna typ av läkemedel. Om du upptäcker att du använder det mer och oftare, innebär det att din astma inte är under kontroll. Rådfråga din läkare.  Ta din medicin enligt ordination. Bara för att din astma verkar förbättras betyder det inte att du ska sluta ta medicinen. Rådfråga din läkare innan du gör några förändringar. Astmabehandling bryts ned till intermittent, lätt ihållande, måttlig ihållande och svår ihållande sjukdom. Den viktigaste diagnostiska funktionen mellan dessa fyra kategorier inkluderar nattliga uppvaknande. Ju allvarligare och mer frekventa nattliga uppvaknanden är desto allvarligare kategoriseras astman.   Intermittent astma uppträder vanligen under dagen, med en eller två episoder per vecka. Du upplever två eller färre nattliga uppvaknande per månad.  Mild ihållande astma uppvisar symtom mer än två gånger i veckan. Du kan ha tre till fyra nattliga uppvaknande per månad.  Måttlig ihållande astma innebär att du har dagliga symtom, med nattliga uppvaknande mer än en gång i veckan.  Svår ihållande astma innebär att du upplever symptom dagligen och nattliga uppvaknande varje natt. Behandling för intermittent astma inkluderar ett kortverkande betaagonistläkemedel medan behandling för svår sjukdom inkluderar ett långsiktigt betaagonistläkemedel med medeldos inhalerade glukokortikoider med möjliga leukotrienhämmare. Var uppmärksam på dina symtom och rådfråga din läkare om du har ökande nattliga uppvaknande och förvärra dagliga symptom. Gör en ansträngning att slappna av själv som stress, ångest och känslomässiga störningar kan utlösa astma och göra det värre. Tekniker inklusive yoga, meditation, djup andning och progressiv muskelavslappning kan bidra till att lindra din spänning och stress och i sin tur minska risken för en astma bloss-up. Att fokusera på att fördjupa andningen är ett sätt att åberopa avslappningsreaktionen på stress.  Djupandning uppmuntrar till fullt syreutbyte, vilket bidrar till att sakta ner hjärtslagen och stabilisera eller till och med sänka blodtrycket. Börja med att hitta en lugn och bekväm plats att sitta eller ligga ner. Ta ett normalt andetag eller två för att lugna dig. Försök sedan ett djupt andetag: andas in långsamt genom näsan, så att bröstet och nedre delen av magen kan expandera när du fyller lungorna. Låt buken expandera helt. Andas ut långsamt genom munnen (eller näsan, om det känns mer naturligt). Försök att göra detta i flera minuter. Att röka cigaretter och liknande produkter, även lite grann, kan bidra till astma och en mängd andra allvarliga hälsoproblem. Det är inte lätt att sluta röka, men det kommer att få en dramatisk positiv inverkan på hälsan. Fetma kan bidra till astma och gör det svårare att kontrollera befintlig astma med motion. Om du är överviktig, få dig själv på en kost och motionsplan som kommer att få dig i en hälsosam räckvidd. Om någon är överviktig eller överviktig bestäms genom att använda kroppsmasseindex (BMI), en indikator på kroppsfett. BMI är en persons vikt i kilogram (kg) dividerat med kvadraten på personens höjd i meter (m). Ett BMI på 25-29.9 anses överviktigt, medan ett BMI på mer än 30 anses vara överviktigt.  Minska antalet kalorier du tar och öka mängden motion du gör. Detta är hemligheten till viktminskning.  Titta på portionsstorlekar och gör en samlad ansträngning att äta långsamt, njuta och tugga din mat och sluta äta när du är mätt. Kom ihåg att du bara behöver känna dig mätt, inte uppstoppad till brädden. Forskning har visat att motion har en positiv inverkan på astma och bör göras som tolereras. Motion kan minska svårighetsgraden av astmasymtom, även om du måste vara försiktig med att överväga din astma när du planerar en träningsregim. Om du har motionerad astma, var försiktig med att motionera i kalla eller alltför torra eller fuktiga miljöer. Aktiviteter som är bättre för personer som lider av motionsinducerad astma (EIB) inkluderar simning, cykling, vandring och promenader.  Yoga är ett bra alternativ för astmatiker eftersom det både ökar kondition och hjälper dig att lära dig att reglera och bli mer medveten om din andedräkt.  Om du vill spela lagsport, tänk då på dem som har korta perioder av aktivitet (som baseball eller fotboll), snarare än sporter med längre aktivitetssporrar som fotboll, långdistanslöpning eller basket.  Använd din inhalator om du är orolig att din träning kommer att medföra en attack. I själva verket är det en bra idé att alltid ta med sig din inhalator vart du än går, för säkerhets skull – och detta inkluderar gymmet eller utomhus.
Ha en astmahandlingsplan på plats. Hantera din astma. Övervaka svårighetsgraden av dina astmasymtom. Minska stressen Sluta röka – eller börja inte. Håll en hälsosam vikt. Motionera.