Fibroider är mycket vanliga, särskilt hos kvinnor som har uppnått fertil ålder. Kvinnor som inte har fött barn kan löpa större risk att utveckla fibroider.  Din risk att utveckla fibroider ökar när du åldras. Kvinnor mellan 30 och klimakteriet är de som drabbas mest.  Att ha en familjemedlem, till exempel en syster, mor eller kusin, med livmoderfibroider ökar risken för att utveckla dem.  Kvinnor av afrikansk härkomst tycks vara mer benägna att utveckla fibroider, särskilt när de åldras. Vissa studier tyder på att afroamerikanska kvinnor är två till tre gånger mer benägna att utveckla fibroider än vita kvinnor. 80 % av de afrikanska amerikanska kvinnorna utvecklar fibroider vid 50 års ålder, jämfört med 70 % av de vita kvinnorna. (Även om, återigen, komma ihåg att en stor andel av kvinnor som har fibroider inte upplever några symtom eller problem relaterade till närvaron av fibroider.) Kvinnor med ett BMI (Body Mass Index) över det normala intervallet är mer benägna att utveckla fibroider.  Kvinnor som började menstruera vid tidig ålder (dvs. före 14) löper högre risk att utveckla fibroider. Många kvinnor som har fibroider vet inte att de har dem. Hos många kvinnor orsakar inte fibroider några större hälsoproblem. Men, om du upplever något av följande symtom, se din läkare: Tung och / eller långvarig menstruationsblödning Signifikant förändring i menstruationsmönster (t.ex. kraftigt ökad smärta, mycket tyngre blödning) Pälssmärta, eller känslor av tyngd eller fullständighet i bäckenområdet Smärta under samlag Frekvent och / eller svår urinering Förstoppning Ryggvärk Infertilitet eller återkommande missfall Om du har fibroider, diskutera behandlingsalternativ med din läkare. I många fall är behandling inte nödvändig. I vissa fall kan dock medicinering eller kirurgiska ingrepp vara nödvändiga. Den behandling din läkare rekommenderar varierar beroende på flera faktorer, såsom om du vill bli gravid i framtiden, din ålder och svårighetsgraden av fibroiderna.  Läkemedelsbehandling, såsom hormonell preventivmedel, kan minska tung blödning och smärta. Det kan dock inte förhindra nya fibroider eller hålla fibroider från att växa.  Gonadotropinfrisättande hormonagonister (GnRHa) kan ordineras för att krympa fibroider. Fibroider återhämta snabbt när dessa läkemedel stoppas, så de används främst pre-operativt för att krympa fibroider som förberedelse för hysterektomi. De kan ha biverkningar inklusive depression, minskad sexlust, sömnlöshet och ledvärk, men många kvinnor tolererar dessa läkemedel väl.  Myomektomi (kirurgisk avlägsnande av fibroider) kan tillåta dig att bli gravid barn efter ingreppet. Riskerna beror på hur allvarliga fibroiderna är. Du kan också kunna bli gravid efter MRT-styrd ultraljudskirurgi, även om denna procedur inte är allmänt tillgänglig.  Andra behandlingar för mer allvarliga fibroider kan omfatta endometrieablation (kirurgisk förstörelse av livmoderslemhinnan), uterinfibroidembolisering (injektion av plast- eller gelpartiklar i blodkärlen som omger fibroid), eller hysterektomi (borttagande av livmodern). Hysterektomi anses vara den sista utvägen när andra behandlingar och förfaranden inte har fungerat. Kvinnor kan inte få barn efter några av dessa ingrepp.Kvinnor som blir gravida efter att ha genomgått embolisering kan uppleva komplikationer med sina graviditeter, så denna metod rekommenderas inte för kvinnor som kan bli gravida i framtiden.
Känna till riskfaktorerna för att utveckla livmoderfibroider. Känna igen symptomen på uterusfibroider. Diskutera behandlingsalternativ med din läkare.