Ta dig tid att titta igenom dina anteckningar, dina intervjuutskrifter och annan dokumentation som du har samlat in. Bestäm om din vinkel på ditt ämne stöds av din forskning, eller om din forskning kastar ett annat ljus på din ursprungliga vinkel. Du kan till exempel ha trott att en bok om evolutionen av croissant var en unik idé, men under din forskning, du stöter på böcker om bakverk, inklusive croissanter. Tänk på hur din bok kommer att skilja sig från vad som finns för närvarande. Så, din bok om utvecklingen av croissanten kan vara unik eftersom den tittar på hur halvmåneformade bröd från medeltiden sedan utvecklats till den franska och österrikiska croissant vi njuter av idag. Detta kommer att hjälpa dig att avgöra hur lång tid det kommer att ta dig att skriva ett utkast till boken. Om du arbetar inom en deadline, kan du göra ditt schema mer snävt än om du har lyxen av mer tid att skriva.  Om du skriver en icke-fiktionsbok ur ett memoarperspektiv har du troligen mindre forskning att integrera i boken. I stället kommer du att ägna mycket tid åt att skriva om en process du skapat, din egen livshistoria eller ditt expertområde. En forskningsbaserad facklitteraturbok tar längre tid att skriva, eftersom du måste studera, utvärdera och sammanfatta din dokumentation. Du måste också använda dig av information från intervjuer med experter och vittnen. Försök att organisera ditt schema runt ordräkning eller sidräkning. Så, om du normalt skriver omkring 750 ord i timmen, räkna in detta på ditt schema. Eller om du känner att du faktiskt kan skriva två sidor i timmen, använd detta som en uppskattning i ditt schema. Bestäm hur lång tid det kommer att ta dig i genomsnitt att komponera ett bestämt antal ord, eller antal sidor, per dag. Om du arbetar mot ett sista ord räkna mål, som 50,000 ord eller 200 sidor, fokusera på hur många timmar per vecka det kommer att ta dig att nå detta mål.  Låt fler timmar än du tror att du kan behöva för oförutsedd omständigheter.. Du kan ha långsamma dagar, eller forskning du inte inser att du behövde titta närmare på eller en intervjuare du behöver för att följa upp med en viss detalj. Sätt veckodeadline. Det kan vara en ordräkning, en sidräkning, eller en komplettering av en viss sektion. Men sätt veckodeadline och håll dig till dem. Även om du skriver non fiction, kan det bidra till att ge din bok form och form genom att följa principerna för planutveckling. Det kan också göra det lättare för dig att organisera ditt forskningsmaterial på ett sätt som är engagerande och intressant för din läsare. En berättelses komplott är vad som händer i berättelsen och den ordning den sker i. För att det ska bli en historia måste något förändras. Något eller någon går från punkt A till punkt B på grund av en fysisk händelse, ett beslut, en förändring i ett förhållande, eller en förändring i en karaktär eller person. Din skiss bör omfatta: En berättelse mål: Handlingen i någon berättelse är en sekvens av händelser som kretsar kring ett försök att lösa ett problem eller uppnå ett mål. Berättelsemålet är vad din huvudperson (detta kan vara du om du skriver memoarer) vill uppnå eller det problem hon vill lösa. Konsekvenserna: Fråga dig själv: Vilken katastrof kommer att hända om målet inte uppnås? Vad är min huvudperson rädd kommer att hända om hon inte uppnå målet eller lösa problemet? Följden blir den negativa situation eller händelse som uppstår om målet inte uppnås. Kombinationen av mål och konsekvens skapar den största dramatiska spänningen i din plan. Detta är vad som gör handlingen meningsfull. Kraven: Detta är vad som måste uppnås för att uppnå målet. Se det som en checklista över en eller flera händelser. Eftersom kraven uppfylls under romanens gång kommer läsaren att känna att karaktärerna (eller om du skriver en memoar, den första personen berättaren) närmar sig målet. Krav skapar en känsla av förväntan i läsarens sinne, eftersom han ser fram emot huvudpersonens framgång. Beväpnad med din forskning, ditt skrivschema och din skiss, kan du nu börja skriva. Hitta en lugn, avskild plats i ditt hem eller i en studio. Begränsa dina distraktioner genom att stänga av ditt internet, lägga ifrån dig telefonen och säga åt alla att lämna dig ifred.  Somliga författare undviker att revidera manuskriptet när de skriver för att förhindra att de fastnar på en viss sektion eller del och avviker från sitt skrivschema. Men varje författare kommer att ha sin egen process att skriva och skriva om. Om du befinner dig i ett ögonblick av författare block, titta igenom din forskning. Du kan använda denna tid till att inte skriva för att följa upp en forskningsidé eller till att titta på en del av din forskning som kan vara användbar senare i din bok. När du använder den passiva rösten, kommer ditt skrivande att sluta kännas långt blåst och tråkigt. Leta efter tecken på den passiva rösten genom att kretsa runt alla de """" ""var"" och andra passiva verb som """ ""har""" "och ""uppträder" i manuskriptet. Använd din grammatikkontroll (eller app som Hemingway app) för att räkna antalet passiva meningar i ditt manuskript. Sikta på högst 2–4 %. Istället för att utnyttja kan du bara sätta använda. Fokusera på ett enkelt språk, med ett eller två stavelser. Den enda gången du ska använda språket på högre nivå är om du använder vetenskapliga termer eller beskriver en teknisk process. Även då bör du skriva för den genomsnittliga läsaren. Det kan hjälpa till att identifiera läsnivån hos den idealiska läsaren av din bok. Du kan bestämma läsnivån baserat på graden av din idealiska läsare. Om du svarar för ESL-läsare, bör du sikta på en nivå 6 eller 7. Om du skriver för en högskolepublik kan du skriva på nivå 8 eller 9. Du kan använda Hemingway-appen för att bestämma läsnivån i ditt utkast, eller andra verktyg på läsnivå online. Om du inte skriver memoarer kommer din publik att svara mer på den process, händelse eller ämne som du försöker beskriva om det är i tredje person. Så försök att ta bort så många meningar som möjligt. Engagera din läsare genom att visa dem en specifik process eller scen, snarare än berätta direkt för dem. Till exempel, en scen som visar hur man gör en croissant, med detaljer om hur bagaren lagar och rullar degen på bordet, kommer att vara mer engagerande än att säga till läsaren: "Så här förbereder du degen." Du bör också undvika adverb i ditt skrivande, eftersom det vanligtvis försvagar meningen. Till exempel, en mening som: "När bagaren såg degen stiga för snabbt, han ryckte upp ugnsdörren", visar hur brådskande scenen utan att behöva använda adverb som "plötsligt" eller "snabbt". Hitta några sympatiska öron (vänner, kollegor, en skrivgrupp) och läs högt upp delar av manuskriptet. God skrift bör engagera läsare som lyssnare, med detaljer och beskrivning som skapar viscerala bilder och en stark berättelse. Försök inte imponera på dina lyssnare eller sätta på en "läsröst". Läs bara en naturlig, långsam väg. Be dina åhörare om en reaktion när du har läst färdigt. Lägg märke till om det fanns avsnitt som kändes förvirrande eller oklara för dina lyssnare. Innan du skickar ut din bok till utgivarna måste du redigera manuskriptet. Du kanske vill anlita en professionell korrekturläsare för att ge boken en god gång för vanliga fel eller misstag.  Var inte rädd för att skära minst 20% av materialet. Du kan förmodligen bli av med vissa sektioner som pågår lite för länge och få läsaren att trimma ut. Var inte blyg för att klippa kapitel avsnitt eller sidor som kan vara dödvikt. Lägg märke till om varje scen i din bok använder sinnenas kraft. Har du åtminstone en av läsarens sinnen i varje scen? Kraften i förbättring genom sinnena (smak, beröring, lukt, syn och hörsel) är ett trick både fiktion och fiktion författare kan använda för att hålla läsaren intresserad. Kolla tidslinjen för boken. Förklarar du hela processen eller proceduren i ditt ämne? Utforskar du din vinkel i största möjliga utsträckning? Till exempel bör en bok om croissanter förklara processen att göra en croissant från början till slut. Straffnivån. Kontrollera övergången mellan stycken, är de släta eller nervösa? Leta efter överanvända adverbs eller termer och ersätta dem så att meningarna inte börjar känna sig överflödiga.
Analysera din forskning. Skapa ett skrivschema. Skapa en skiss. Skriv manuskriptet. Undvik den passiva rösten. Håll dig till informellt språk, om det inte är absolut nödvändigt att använda formella termer. Håll användningen av  på ett minimum. Visa, berätta inte. Läs manuskriptet högt. Revidera manuskriptet.