Kaffe, choklad, kaffe, energidrycker, coladrycker, te och allt annat med koffein bör begränsas. Även om forskare länge trodde att kaffe var en utlösande faktor för AFib och rekommenderade att undvika alla koffeinhaltiga drycker och livsmedel, har nyare forskning utmanat kopplingen mellan koffein och AFib. Forskare spårade 30.000 kvinnor fann ingen skillnad i AFib risk mellan kvinnor som drack massor av koffein och kvinnor som drack minst mängder koffein.  Koffein kan dock öka blodtrycket och hjärtfrekvensen, vilket kan utlösa AFib. Försök att vara medveten om hur mycket koffein du dricker. Håll dig till 1 till 2 koppar (som i små muggar, eller 4 fl oz (120 ml) koppar kaffe) per dag, och var medveten om att de flesta kommersiella återförsäljare, såsom Starbucks, säljer sitt kaffe i stora portionsstorlekar. Även en "kort" Starbucks kaffe är redan 8 vätskeouns (240 ml).  Du bör också minska på allt socker som följer med koffeinhaltiga livsmedel och drycker. Alkohol, oavsett form, bör minskas, men behöver inte helt undvikas. Var bara försiktig med hur mycket du dricker och bara dricker med måtta. Kvinnor bör begränsa sig till 1 drink per dag och män till högst 2 drinkar per dag. Observera att 1 dryck anses vara 1 12 vätskeouns (350 ml) öl, 1 5 vätskeouns (150 ml) vin eller 1 blandad dryck som innehåller 1,5 vätskeouns (44 ml) sprit.  Drick inte varje dag. Försök att ha 2 till 3 dagar i veckan där du inte dricker någon alkohol.  Tungt drickande ökar risken för AFib. Vissa undersökningar tyder på att för varje dryck du har utöver rekommendationen ökar risken med 8%. Dessutom kan tungt drickande orsaka problem om du redan har AFib och ökar risken för att få en AFib episod. Stora mängder alkohol kan också öka risken för blödning bland dem som tar blodförtunnande läkemedel. Om du röker och har fått diagnosen AFib ska du sluta omedelbart. Rökning orsakar hjärtat att slå snabbare och sänker mängden syre i blodet, vilket i sin tur orsakar ytterligare skador på hjärtat och ökar sannolikheten för en AFib episod. Att sluta röka, även om det inte är lätt, är värt besväret eftersom det kommer att gynna din allmänna hälsa.. Det finns vissa bevis som tyder på att både omedelbar och mer långsiktig stress kan leda till episoder av AFib. Det är därför viktigt att du vidtar åtgärder för att motverka och undvika stress.   Meditation, andningsövningar, och yoga är alla stresshantering tekniker som kan hjälpa dig att bekämpa stress effektivt. Vad som än funkar för dig, gör det. Ta dig tid att koppla av i minst en timme varje dag om du kan, särskilt på morgonen och på kvällen före sängen. Alla behöver tid att ladda batterierna. Detta kan innebära att man läser en bok, spelar ett spel eller bara umgås med familjen. Måttlig motion är oftast bra för de flesta människor eftersom det bidrar till att minska risken för hjärtsjukdomar. Det kan också reglera dina biologiska rytmer, hjälpa dig att sova bättre, och hjälpa dig att upprätthålla en hälsosam vikt. Men du måste diskutera din specifika situation med din kardiolog innan du deltar i någon motion om du har AFib. Din läkare kommer sannolikt att rekommendera att du undviker ansträngande motion för att undvika en hög hjärtfrekvens (som kan orsaka en AFib episod) och ge dig en målpuls under träning och en tidsgräns för hur länge att upprätthålla den.  Om du upplever en episod av AFib under träningen ska du sluta och be din läkare om råd. Stark eller kraftig motion som höjer din hjärtfrekvens avsevärt bör undvikas. Om du är orolig för att träna, Stretch regelbundet i stället. Gör stretching övningar och värma upp övningar som du normalt skulle göra innan en rigorös träning, minus själva träningen. Detta kan göras i 5 till 7 minuter en gång om dagen. Det värmer upp musklerna och får blodet att flöda utan stress på hjärtat. Detta är ett av de mest kraftfulla verktyg som kommer att fungera på nivån av både sinne och kropp. Undvik ansträngande yoga, såsom maktyoga eller aerob yoga. Grundläggande yogiska andningstekniker och enkla asanas, eller hållningar, kan utföras med lätthet. Yoga hjälper dig också att meditera och avstressa dig själv. Undvik ställningar som shirshasana (stående på huvudet) som för blodflödet till hjärnan snarare än hjärtat. Asanas såsom "nedåt hund" är kända för att vara användbara för förmaksflimmer.. Varje dag, två gånger om dagen, sitta eller ligga ner bekvämt med benen stöttas upp för att föra blodflödet till ditt hjärta. Inhalera djupt för en räkning av 4 och titta på eller känna magen blåsa upp och stiga. Andas sedan ut genom näsan eller munnen för samma antal 4. Gör inhalationerna matcha utandningsluften i längd och föreställa dig en konsekvent våg av andning och syre som rör sig genom kroppen. Att göra detta i så lite som 5 minuter om dagen kan hjälpa till att lugna och sakta ner din hjärtrytm om du upplever hjärtklappning eller en snabb hjärtrytm. Om ditt sinne vandrar medan du andas, försök att räkna dina inhalationer och utandning.
Var måttlig med koffeinkonsumtion. Begränsa alkoholkonsumtionen. Sluta röka. Minska din stress Gör måttlig motion. Gör yoga Gör andningsövningar