Ta ett första hugg vid källan och läs igenom den noggrant, långsamt och grundligt. Vad har du för intryck? Leta efter ledtrådar baserat på frågan.  Tänk på att anteckna källan medan du läser. Se till att lägga märke till alla punkter som kan hjälpa dig. Nämner källan händelser? Människor? Dejter? Platser? De här är viktiga. Dina första intryck kan visa sig vara rätt. Även om något verkar uppenbart, eller mindre, skriv ner det ändå. Nästa steg är köttet av din uppgift och bör bidra till att generera ditt svar för testet. Läs källan igen, denna gång fråga dig fem specifika frågor: vem, vad, när, var, och varför?  Fråga: Vem skrev källan? Detta är viktigt eftersom det kan berätta om författarens plats i samhället, hennes oro, och eventuella fördomar. Etnicitet, klass, ålder och kön är alla viktiga. Om det inte är uppenbart, kanske du måste gissa detta från ledtrådar i texten. Vad är källan? Det kan vara en dagbok, ett brev, en tidningspalt eller ett statligt PM. Försök att lista ut detta – det kan berätta för dig vilket budskap författaren försökte komma över och vem den avsedda publiken var.  Du kan eller kanske inte har en uppfattning om  på när. på datum kan hjälpa dig. Vilken typ av händelser eller idéer nämner annars källan? Kan du identifiera en tidsperiod med detta sammanhang? Låter språket aktuellt eller äldre? Detta kan också vara till hjälp. Svar på frågor som när, eller var det kan vara uppenbart. Var uppmärksam på alla händelser, argument eller idéer som källan nämner. Varför skrevs källan? Denna fråga kan vara den svåraste att packa upp och är lika viktig som saklig information. En källa kan ha ett tydligt budskap. Kanske inte. Men varje författare har sin egen åsikt. Har hon en axel att slipa eller en insats i frågan? Annat än att ställa frågor, kan du också prova metoden. PAPPER är en akronym som kommer att vägleda din utvärdering av källorna, och täcker mycket av samma mark som tidigare.  Vad är författarens syfte med att skapa källan? Vem var hon och vad var hennes plats i samhället? Gör hon anspråk? Vad står på spel för henne? Det står för argument. Vad är författarens argument, eller den strategi som hon använder för att nå sitt syfte? Vem är hennes avsedda publik? Är hon pålitlig? Det står för presuppositioner och värden. Vilka är värdena i källan? Är de annorlunda eller liknar de våra? Finns det något som vi kanske inte håller med om, men att källans publik skulle ha accepterat? Detta ord betyder ett sätt att veta något. Försök att utvärdera källans sanningsinnehåll. på vilken information avslöjar författaren? Gör hon ett påstående som är hennes egen tolkning? Hur stöder hon sina argument? "R" står för relation. Slutligen, relatera källan till vad du vet om det större sammanhanget. Hur passar det in i vad du vet om perioden och dess historia? Alla källor har användningsområden och kan, bortsett från fakta, berätta för oss om perspektiven hos en person eller grupp av människor. Med detta sagt har de också blinda platser, dagordningar och begränsningar. Det sista du vill göra är att bedöma källan för dess användning och begränsningar.  Du har identifierat författaren, hennes sammanhang, hennes motiv, och hennes budskap. Nu måste du föra dessa att bära på en större fråga: Så vad? Vad är den större betydelsen av källan? Fråga dig själv vad källan säger om dess sammanhang. Bekräftar det eller motsäger det du vet om perioden? Förbinds den till exempel med en viktig politisk debatt? Visar den perspektivet hos en viss grupp människor? Säg till exempel att källan är en tidningsartikel om slaveri. Vad visar det om avskaffande och debatter om slaveriet under inbördeskriget? Är det skrivet ur perspektivet av någon som stöder eller motsätter sig slaveri? En tidningsartikel kan ge ledtrådar om samhällets natur, eller också kan det vara propaganda.  Eller, säg att källan är ett statligt PM från 1960-talet. Hjälper det oss att förstå vad som pågick då, kanske om Vietnam eller kalla krig? Håller källan med om eller motstrider känd information om den tidsperioden? Om PM:et inte var avsett att lämnas ut, skulle det kunna ge faktiska, tillförlitliga uppgifter. Om det skulle avslöjas, skulle det kunna skrivas för att manipulera allmänheten.
Läs och kommentera. Läs om källan med frågor. Använd "Papper", växelvis. Granska källans användbarhet.