Om du har turen att kunna välja ditt forskningsämne, välj ett som intresserar dig. Det sista du vill är att spendera timmar med att lära dig och skriva om ett ämne där du inte har något intresse. Du kommer att finna hela processen mycket roligare om du verkligen bryr dig om vad du gör.  Var noga med att hålla dig inom de riktlinjer du ges av din lärare eller professor. Till exempel, om du är fri att välja ett ämne men det allmänna temat måste falla under mänsklig biologi, skriv inte din uppsats om växtfotosyntes. Håll dig till ämnen som inte är alltför komplicerade, särskilt om ämnet inte är något du planerar att fortsätta studera. Du behöver inte göra det svårare för dig själv! Läs om ämnet i din uppsats innan du börjar skriva. Det är bäst att samla alla dina källor och granska dem innan du försöker börja din uppsats så att du kan ha klart planerat när du faktiskt börjar skriva. Du hittar information om ditt valområde genom ett antal olika typer av resurser. Nedan behandlas några exempel.  Specialböcker; dessa finns på ditt lokala bibliotek eller skolbibliotek. En bok som publiceras på ditt ämne är en stor resurs och kommer sannolikt att vara ett av dina mest tillförlitliga alternativ för att hitta kvalitetsinformation. De innehåller också listor med referenser där du kan söka mer information. Akademiska tidskrifter; dessa är tidskrifter som ägnar sig åt vetenskaplig forskning inom ett specifikt studieområde. Artiklar i akademiska tidskrifter är skrivna av experter inom detta område och granskas av andra yrkesverksamma för att säkerställa deras riktighet. Detta är bra alternativ om du behöver hitta detaljerad, sofistikerad information om ditt ämne; undvika dessa om du bara skriver en allmän översikt. Uppslagsverk på nätet; den mest tillförlitliga informationen på internet finns i uppslagsverk som Encyclopedia.com och Britannica.com. Medan online wikis kan vara till stor hjälp, de ibland innehåller okontrollerad information som du förmodligen inte bör lita på som dina primära resurser. Expertintervjuer; intervjua om möjligt en expert i ämnet för din forskning. Experter kan vara yrkesverksamma inom det område du studerar, professorer med avancerad examen i ämnet intresse, etc. När du undersöker ditt ämne, anteckna på den information du hittar. Det kan vara svårt att komma ihåg allt du har läst i ämnet när det är dags att börja skriva, särskilt om du är obekant med ämnet; att ha anteckningar kommer avsevärt att hjälpa med detta. Var noga med att notera var du hittade informationen när du antecknar så att du enkelt kan citera den när du skriver.  Organisera dina anteckningar med undertema för att hålla dem ordnade och så att du enkelt kan hitta referenser när du skriver. Om du använder böcker eller fysiska kopior av tidskrifter eller tidskrifter, använd klibbiga flikar för att markera sidor eller stycken där du hittade användbar information. Du kanske till och med vill numrera dessa flikar för att motsvara med siffror på ditt anteckningsblad för enkel referens. Genom att hålla dina anteckningar korta och enkla kan du göra dem lättare att förstå och referera när du skriver. Gör inte dina anteckningar så långa och detaljerade att de i huvudsak kopierar det som redan är skrivet i dina källor, eftersom detta inte kommer att vara till hjälp för dig. Beroende på syftet med ditt forskningsdokument kan du finna att du behöver ta ställning eller dra några slutsatser om ditt ämne. När du undersöker ämnet, fråga dig själv hur den information du stöter på passar in i syftet med din uppsats. Till exempel, om du behöver presentera två sidor av ett argument och sedan sida med en, identifiera information som motsvarar de olika synpunkter som omger ämnet (och organisera källorna i enlighet därmed i dina anteckningar).  Ibland är syftet med din forskning uppenbart för dig innan du ens börjar forska i ämnet; andra gånger kan du behöva läsa lite innan du kan bestämma vilken riktning du vill att din uppsats ska ta. Om du har ett mål i åtanke från början, kan du införliva detta i online sökningar om ditt ämne för att hitta de mest relevanta resurserna. Till exempel, om ditt mål är att beskriva miljörisker med hydraulisk spräckning praxis, söka efter den exakta frasen snarare än bara "hydraulisk spräckning". Om du forskar för en klass, fråga din lärare eller professor om råd eller förslag om vilken riktning du ska ta med din uppsats. Han eller hon kanske kan hjälpa dig genom att begränsa (eller bredda) ditt fokus eller genom att rikta dig mot användbara resurser. På så sätt kommer du också att kunna bedöma om din lärare godkänner det ämne du tänker dig.  Undvik att be din lärare att ge dig ett ämne. Såvida inte ditt ämne har tilldelats dig i första hand, är en del av uppdraget att du väljer ett ämne som är relevant för klassens eller enhetens bredare tema. Genom att be din lärare att göra detta för dig riskerar du att erkänna lättja eller inkompetens. Om du har några ämnen i åtanke men inte är säker på hur du ska utveckla mål för några av dem, kan din lärare hjälpa till med detta. Planera att diskutera dina alternativ med din lärare och komma till ett beslut själv snarare än att låta honom eller henne välja ämnet för dig från flera alternativ.
Välj ett ämne. Hitta resurser. Anteckna. Utveckla ett mål. Prata med din lärare.