För det första måste du identifiera ett studieområde som du skulle vilja forska om. På studentnivå kommer du antingen att tilldelas ett ämne under en kurs eller välja ett labb som bedriver forskning som intresserar dig.  Välj ett ämne som hetsar upp dig eller som du själv dras till. Vetenskaplig forskning är inte begränsad till bara ämnen som biologi, kemi och fysik. Så länge du följer den vetenskapliga metoden för att utföra din studie gör du forskning. Forskningsfrågan kommer att stå i centrum för din studie. När du har valt ett ämne som intresserar dig, undersöka några av de obesvarade frågorna inom detta område. Forskningsfrågan ska vara baserad på ett område som du känner till. Du kan ha mer än en forskningsfråga för en vetenskaplig studie.  Gör en kort litteratursökning för att bekanta dig med vilken information som redan finns där ute och vilka obesvarade frågor som finns.  Se till att du har nödvändiga resurser (finansiering och laboratorieutrustning) för att arbeta med frågan. Prata med professorer eller andra forskare och få dem att hjälpa dig att identifiera en fråga som du kan arbeta med. Många artiklar kommer att ange några av de obesvarade frågorna och spekulera om framtida riktningar eller föreslå experiment som kommer att bli nödvändiga i framtiden. Använd dessa som en språngbräda för dina egna idéer. Du kan ha gjort en kort litteratursökning för att hjälpa dig att utveckla en forskningsfråga, men nu måste du verkligen göra dina läxor. Hitta och läsa artiklar i fältet relaterade till det problem du har identifierat. Läs den nuvarande litteraturen och några av de seminala uppsatser som etablerade fältet.  Det är omöjligt att läsa varje uppsats, men när du utför forskning, du vill vara en expert på ämnet. Du vill också inte upprepa experiment som redan har gjorts. Litteratursökningen hjälper dig att utforma experimenten och bestämma de rätta experimentella förutsättningarna att använda. Ta detaljerade anteckningar när du läser igenom litteraturen. Du kommer sannolikt att skriva en uppsats om denna information efter att din studie är klar och denna information kommer att vara grunden för din introduktion. En hypotes är testabel generalisering eller förutsägelse om ett observerbart fenomen. En hypotes kan beskriva orsak och effekt eller ett samband mellan de variabler du studerar.  Ett exempel på en hypotes är att mängden solljus som en växt får kommer att påverka dess tillväxt. och ett annat exempel är att  på så vis öka hyperaktiviteten hos barn. och Forskningsplanen är färdplanen för dina studier. När du arbetar med en forskningsplan, tänk på att det slutliga målet vanligtvis är publicering. Utforma dina experiment med detta i åtanke. Ställ dig följande frågor: Vem eller vad är studiepopulationen? Behöver du etiska godkännanden för att arbeta med de nödvändiga ämnena? Hur kommer varje experiment att bidra till svaret på den fråga du ställer? Hur samlas uppgifterna in? Hur definierar man framgång i en studie? Vilken typ av statistik kommer du att använda för att analysera uppgifterna? Om ett experiment inte kommer att producera data som du skulle inkludera i en tidning, är det nödvändigt att förstå problemet? Detta kallas negativ data och kan hjälpa dig att se ditt problem ur ett annat perspektiv eller användas som referens för att revidera ditt experiment.
Välj ett ämne som intresserar dig. Identifiera ett problem eller en forskningsfråga. Utför en omfattande litteratursökning. Formulera en hypotes. Redogör för din forskningsplan.