När du har din examen, du vill hitta en undervisning eller forskning position att arbeta i. Undervisning vid universiteten är där de flesta professionella forskare hamnar. Din högskola bör ha resurser för att hjälpa dig att hitta ett jobb efter din examen. Försök att hitta positioner med bra förmåner och betala, eftersom du sannolikt kommer att behöva betala tillbaka ett stort antal lån. Försök att få en tjänst vid en högskola eller universitet, eftersom du kommer att ha många resurser tillgängliga för dig vid institutioner som denna som du inte skulle ha någon annanstans. De flesta högskolor och universitet tillåter professorer att arbeta heltid och tjäna fast anställning.  Tenure ger dem inom det akademiska yrket vissa förmåner, inklusive skydd mot uppsägning utan vederbörlig process eller utan orsak. Vanligtvis kräver en anställning vid en högt uppsatt forskningsinstitution en viss grad av påvisbar finansiering (särskilt inom vetenskaps- och ingenjörsvetenskaper) och ett starkt register över publikationer. Det finns också en 7-årig försöksperiod för att avgöra om du är berättigad till anställning. Att vara en bra lärare med ett oupphörligt forskningsresultat kommer vanligtvis inte att ge dig fast anställning. Inom vetenskap och teknik, startassistent professorer ges vanligtvis medel för att bygga ett labb, köpa specialiserad utrustning och förnödenheter, och få sina projekt från marken. Detta brukar de yngre fakultetsmedlemmarna tänka på som en investering som deras universitet har gjort i dem. De bör anstränga sig mycket hårt för att göra gott på denna investering genom att säkra sin egen finansiering, typiskt 2-3x deras start, innan de kommer upp för upplåtelse. Som professor måste du undervisa i ditt ämne. Vissa kommer att vara nära relaterade till ämnet du studerar men vissa kan vara lite av en stretch, särskilt när du just börjat. Detta innebär att du måste prata inför andra människor. Ibland kommer det att vara ett mycket stort antal människor, om du undervisar stora förstaårsföreläsningar. Men låt dig inte skrämmas. Du får övning i undervisningskurser medan du går i forskarskolan, och din institution bör ge dig massor av hjälp. Dina elever är förmodligen också mer nervösa än du är, eftersom de vill att du ska ge dem bra betyg! Riktiga forskare tillbringar hela livet med att lära sig. Bara för att du slutade skolan betyder det inte att du slutar. Fortsätt läsa på fritiden. Detta innebär vanligtvis att läsa akademiska tidskrifter, eftersom det är här du kommer att kunna hålla jämna steg med den senaste utvecklingen inom ditt område. Res till studier i andra länder. För många områden kan det vara bra att resa utomlands, se vad dina kollegor i andra länder arbetar med eller få tillgång till material som du kanske inte har där du bor. Ta andra grader. Ibland går forskare tillbaka till skolan och tar examen. Detta är ofta så att de kan komma längre i sin karriär, eller om deras forskningsområde överlappar med ett annat område. Konferenser är speciella sammankomster med massor av forskare inom ett visst område. De träffas för att presentera sin forskning och lära av varandra. Du kan presentera saker som du har studerat men mestadels kommer du att lyssna på presentationer av andra och prata med dina kollegor. Vissa konferenser kan vara lokala eller regionala, men ibland kan du få gå på internationella konferenser. Tro oss, konferenser är roligare än vad de låter som. Realistiskt sett är de flesta bara ett gäng forskare som blir fulla tillsammans. Du bör läsa publikationer inom ditt område varje dag -- vilket inte bör vara alltför svårt om du har en sann passion för det området. (Och om du inte gör det, kanske du vill överväga att bli professor för det ämnet.)  Du behöver ständigt utöka dina specialiserade kunskaper inom detta område om du vill bli en bra professor. Saker och ting kan förändras från det som skrivs ut i läroböckerna, och du vill kunna dela den informationen med dina elever. Det är bättre att inte vara ett steg bakom dina elever och kamrater. Att nätverka med experter inom ditt område kommer också att stärka dina egna forskningsinsatser. Som George Bernard Shaw sa: Om du har ett äpple och jag har ett äpple och vi byter dessa äpplen så kommer du och jag fortfarande att ha ett äpple. Men om du har en idé också, och vi utbyter dessa idéer, då kommer var och en av oss att ha två idéer. ska inte vara rädd för att få dina idéer stulna av andra när du delar det med dem. Att få människor att höra era idéer kommer att väcka kritik och bidrag inom dem, bara stärka era egna tankar och kontraargumentation. Skriv artiklar, tidningar, böcker och/eller ge föreläsningar om ditt eget kunskapsområde som andra stora författare och forskare som: Richard Dawkins (Biolog och etolog) Sam Harris (Neuroscientist och filosof) Bill Nye (Mekanisk ingenjör) Michio Kaku, Stephen Hawking, Brian Greene, Lawrence Krauss (teoretiska fysiker och kosmologer) Neil DeGrasse Tyson, Hubert Reeves (Astrofysiker) Christopher Hitchens (Religiös, litterär och social kritiker) Elon Musk (Entrepreneur och ingenjör, VD för Space X) etc.   Hjälp människor att berika sitt sinne genom att sprida *objektiv* sanning. När du arbetar inom akademin kommer du vanligtvis att behöva fortsätta forska inom ditt område, skriva papper och böcker med jämna mellanrum. Ibland får du ta ett sabbatsår eller en betald, årslång paus för att arbeta med din forskning. Du kommer att skriva artiklar för tidskrifter, papper för konferenser, essäer och böcker för publicering. Förhoppningen är att din ursprungliga forskning kommer att vara tillräckligt betydelsefull för att få uppmärksamhet för det universitet du arbetar för, locka fler studenter och stipendier.
Hitta en position. Undervisa lektioner. Fortsätt att lära dig. Delta i konferenser. Håll koll på den senaste forskningen inom ditt område och delta även i affärskonferenser. Sprid den kunskap du har. Fortsätt din forskning.