"I allmänhet är organisk kemi studiet av kolbaserade kemiska föreningar. Kol är det sjätte elementet i det periodiska systemet och en av de viktigaste byggstenarna för livet på jorden. Levande organismer består av molekyler som huvudsakligen består av kol. Detta innebär att Ochem inkluderar den kemi som pågår i kroppen varje dag. Den omfattar också den kemi som förekommer inuti djur, växter och naturliga ekosystem. Men organisk kemi är inte begränsad till levande organismer. Till exempel faller de kemiska reaktionerna i samband med förbränning av fossila bränslen under paraplyet Ochem eftersom dessa reaktioner omfattar kolbaserade föreningar i bränslena. Ochem är ett mer "visuellt" studieområde än allmänkemi. Ni kommer att förlita er på ritningar av molekyler och föreningar oftare än i tidigare kemiklasser. Att veta hur man tolkar dessa typer av visuella representationer är en av de mest grundläggande, viktiga O chem färdigheter.  Du måste känna till Lewis innan du börjar. Dessa lärs vanligen ut som en del av en allmän kemikurs. I en Lewis struktur representeras atomer i en molekyl av deras kemiska symbol (deras bokstäver på det periodiska systemet). Linjer representerar banden mellan dem och prickar representerar deras valenceelektroner. Se vår Lewis strukturartikel för en uppdatering. Ett sätt att rita molekyler som förmodligen kommer att vara nytt för dig är skelettformeln metoden. I en skelettformel (även kallad "bondline struktur") visas inte kolatomer. I stället finns det bara en linje för att representera bandet. Eftersom det finns så många kolatomer i Ochem, gör detta det mycket snabbare att rita molekyler. Icke-kolatomer representeras fortfarande av deras kemiska symboler. En bra guide till skelettformationer finns här. Kovalenta obligationer är den överlägset vanligaste typen av obligationer du kommer att ha att göra med i Ochem (även om kunskap om joniska obligationer, etc. är fortfarande värdefullt). I ett kovalent band delar två atomer oparade elektroner för att bilda ett band. Om extra oparerade elektroner finns tillgängliga, är dubbel- eller trippelbondade atomer möjliga.  I både Lewis strukturer och skelettformler, enkelbindningar representeras av en linje, dubbla linjer med en dubbel linje, och trippelbindningar med en trippel linje. I skelettformler dras vanligtvis inte banden mellan kol (C) och väte (H) atomer eftersom de är så vanliga. Utom under särskilda omständigheter, atomer är vanligtvis bara tillåtet att ha åtta valence (yttre skal) elektroner. Detta innebär att för det mesta kan en atom bindas till högst fyra andra atomer. Organisk kemi kräver att eleverna tänker på kemiska molekyler på det sätt de faktiskt existerar i verkliga livet — inte bara hur de dras. Molekyler har formen av tredimensionella strukturer. Typen av bindningar i molekylen är det viktigaste för att bestämma 3D-formen av en molekyl, men andra faktorer kan ibland också spela en roll. Nedan är några saker att komma ihåg när det gäller formerna av kol-baserade molekyler: En kol bundna till fyra andra atomer med enstaka bindningar kommer att ha formen av en tetrahedron (fyra-pekade pyramid). Ett bra exempel på detta är molekylen metan (CH4) En kolbindning till en annan atom med en dubbelbindning och två atomer med enkelbindningar har en trigonal planar (platt triangel) form. Jonen CO3-2 är ett bra exempel här. En kolbindning till två atomer med dubbla bindningar eller bunden till ett album med en trippelbindning har en linjär (rigid linje) form. Molekylen koldioxid (CO2) är ett exempel. Detta ämne har ett skrämmande namn, men det är inte så svårt att förstå. I grund och botten är hybrida omloppsbanor bara sätt som kemister representerar en atoms valenceelektroner baserade på hur atomen beter sig (snarare hur den dras). Om en atom har ett visst antal oparerade elektroner tillgängliga för bindning men tenderar att bilda ett annat antal bindningar, sägs det att den har "hybridbanor" för att kompensera för skillnaden. Kol är ett perfekt exempel på detta. Kolatomer har fyra valenceelektroner: två i 2s omloppsbana och två oparerade i 2p omloppsbana. Eftersom det finns två oparade elektroner, kan man förvänta att kol kommer att bilda två bindningar. Experiment visar emellertid att de parade elektronerna i 2:ornas omloppsform binder, även om de inte är oparade. Vi säger alltså att kolatomen har fyra oparerade elektroner i en sp hybridbana. Det finns många, många faktorer som kan avgöra hur två molekyler reagerar med varandra i Ochem. Elektronegativitet är dock ofta en av de viktigaste faktorerna. Elektronegativitet är ett sätt att mäta hur "tätt" en given atom håller sina elektroner. Atomer med hög elektronegativitet tenderar att hålla sina elektroner tätt (och vice versa för atomer med låg elektronegativitet). Se vår artikel om elektronegativitet för detaljerad information.  När du går upp och till höger i det periodiska systemet får atomer mer elektronegativitet (hydrogen och helium ingår inte). Fluor, atomen längst upp till höger, har den högsta elektronegativiteten av alla. Eftersom elektronegativa atomer "vill" fler elektroner, tenderar de att reagera genom att "gripa" tillgängliga elektroner på andra molekyler. Atomer som klor och fluor framträder till exempel ofta som negativa joner, eftersom de har tagit elektroner från andra atomer.
Lär dig definitionen av "organisk kemi. Lär dig de vanliga sätten att representera molekyler. Lär dig att representera obligationer. Lär dig grunderna i 3D molekylär struktur. Lär dig att dechiffrera omloppshybridisering. Lär dig grunderna i elektronegativitet.