Om ditt dyshidrotiska eksem är ganska allvarligt och innebär massor av vätskefyllda blåsor, plocka inte på dem eller krama dem. Gå istället till din läkare och få dem behandlade på rätt sätt. Din läkare kan behandla dig direkt eller hänvisa dig till en hudläkare (hudspecialist). Oavsett, läkaren kommer sannolikt att tillämpa vissa antibiotika kräm och klä blåsorna ordentligt med sterila bandage, för att begränsa risken för infektion, minimera ärrbildning och främja läkning. Om blåsorna är särskilt stora, läkaren kan tömma dem först.  Byt bandage dagligen (eller omedelbart om de av misstag blir våta och smutsiga), men ta bort dem försiktigt för att minimera hudirritation. När blåsorna bryts upp, applicera en antibiotikum salva på området och täck löst med ett annat rent bandage. Din läkare kan också överväga andra möjliga orsaker till din hudåkomma. Andra hudåkommor som kan härma dyshidrotiskt eksem inkluderar svampinfektion, bakteriell infektion, skabb, atopisk dermatit, psoriasis och vattkoppor. Eftersom de modifierar kroppens immunsvar, kortison, prednison och andra kortikosteroider tros minska rodnad, irritation och klåda eksem. Kortikosteroider har också starka antiinflammatoriska egenskaper. Prednison är starkare än kortison och är ofta det bättre valet för eksem - det minskar hudinflammation genom att vända storleken på kapillärer under huden och undertrycka immunsystemets inflammatoriska svar.  Att svepa in det behandlade området i plastfolie kan förbättra absorptionen av kortikosteroid kräm och hjälpa blåsor att försvinna snabbare.  Om ditt eksem är tillräckligt allvarligt, din läkare kan rekommendera oral steroidbehandling (piller) i flera dagar för att bekämpa inflammation och obehag. Långsiktiga biverkningar av kortikosteroidbehandling inkluderar förtunning av huden, ödem (vätskeretention) och nedsatt immunsvar. Immunsystemet dämpar krämer och salvor, såsom takrolimus (Protopic) och pimekrolimus (Elidel), kan också vara till hjälp vid svår eksem – särskilt för personer som vill undvika biverkningar av kortikosteroider. Som deras namn antyder, dessa läkemedel undertrycka kroppens immunsvar mot irriterande som orsakar eksem, vilket innebär mindre inflammation, rodnad och klåda. Men dessa läkemedel kan öka risken för hudinfektioner och även hudcancer, så använda dem som en sista utväg.  Immunsuppressiva krämer och salvor är inte lämpliga för barn och gravida kvinnor. Att du dämpar ditt immunförsvar kan göra dig mer mottaglig för infektionssjukdomar, till exempel förkylning och influensa. Om andra behandlingar inte är effektiva för ditt eksem, din läkare kan rekommendera en typ av ljusterapi som kombinerar exponering för ultraviolett (UV) ljus med vissa läkemedel som hjälper till att göra din hud mer mottaglig för UV-strålning. Fototerapi verkar fungera genom att öka D-vitaminproduktionen i huden och döda alla orsakande mikroorganismer på huden — effekterna är minskad inflammation, mindre klåda och snabbare läkning hos cirka 60 till 70% av människor.  För behandling av hudåkommor, smalband ultraviolett B (UVB) ljus är den vanligaste typen av fototerapi. Bredband UVB fototerapi, PUVA (Psoralen och UVA) och UVA1 är andra former av fototerapi som ibland används för att behandla eksem. Fototerapi undviker UVA-delen av solljuset, vilket är mycket skadligt för huden och kan påskynda åldrandet och öka risken för hudcancer.
Få blåsorna ordentligt behandlade. Fråga din läkare om en receptbelagd kortikosteroidkräm. Överväg immunsuppressiva krämer. Experimentera med fototerapi.