Som nämnts ovan använder ekonomer diagram för att jämföra förhållandet mellan utbud och efterfrågan på marknaden. Eftersom konsumentöverskottet beräknas utifrån detta förhållande, kommer vi att använda denna typ av diagram i vår beräkning.  Som nämnts ovan, ange y-axeln som P (pris) och x-axeln som Q (kvantitet varor).  De olika intervallerna längs axlarna kommer att motsvara olika respektive värden – prisintervall för prisaxeln och varukvantiteter för kvantitetsaxeln. Tillgångs- och efterfrågekurvor – särskilt i tidiga exempel på konsumentöverskott – representeras vanligen som linjära ekvationer (straight lines on the graph). Ditt konsumentöverskott problem kan redan ha tillgång och efterfrågan kurvor plottas, eller du kan behöva rita dem.  Som med förklaringen av kurvorna på en graf tidigare, kommer efterfrågekurvan att luta nedåt med början från den övre vänstra, och tillförselkurvan kommer att luta uppåt från den nedre vänstra. Tillgångs- och efterfrågekurvorna för alla varor eller tjänster kommer att vara olika, men de bör på ett korrekt sätt återspegla förhållandet mellan efterfrågan (i fråga om den mängd pengar som konsumenterna skulle kunna spendera) och utbudet (i fråga om den mängd varor som köpts). Som tidigare diskuterats är jämvikten i förhållandet mellan tillgång och efterfrågan den punkt på grafen där de två kurvorna skär varandra. Låt oss till exempel säga att jämviktspunkten ligger på 15 enheter med en prispunkt på $5/enhet. Nu när du vet jämviktspunkten, rita en horisontell linje från den punkten som skär vinkelrätt mot prisaxeln. För vårt exempel, vi vet att punkten kommer att skär prisaxeln till $5. Den triangulära arean mellan denna horisontella linje, prisaxelns vertikala linje, och där efterfrågekurvan skär båda är den area som motsvarar konsumentöverskottet. Eftersom triangeln som motsvarar konsumentöverskott är en rät triangel (jämviktspunkten skär prisaxeln i en 90° vinkel) och arean av den triangeln är vad du vill beräkna, måste du veta hur man beräknar arean av en rätvinklig triangel. Ekvationen för den är 1/2 (bas x höjd) eller (bas x höjd)/2. Nu när du vet ekvationen och siffrorna, är du redo att koppla in dem.  Till exempel är triangelns bas den kvantitet som krävs vid jämviktspunkten, som är 15. För att få höjden av triangeln för vårt exempel, måste vi ta jämvikt prispunkt ($5) och subtrahera den från den prispunkt vid vilken efterfrågan kurvan skär prisaxeln (låt oss säga $12 för ditt exempel. 12 - 5 = 7, så vi skulle använda en höjd av 7. Med siffrorna kopplade till ekvationen, är du redo att lösa. Med det löpande exemplet, CS = 1/2(15 x 7) = 1/2 x 105 = 52,50.
Skapa en x/y graf för att jämföra pris och kvantitet. Placera utbuds- och efterfrågekurvor för den vara eller tjänst som säljs. Hitta jämviktspunkten. Rita en horisontell linje på prisaxeln vid jämviktspunkten. Använd rätt ekvation. Instick i motsvarande tal. Beräkna konsumentöverskottet.