En livsplan är en formell, skriven plan som du kan använda för att planera ut områden i ditt liv, inklusive karriär, där du bor, vem du umgås med, och hur du tillbringar din tid. Att skriva ut en livsplan kan hjälpa dig att identifiera områden i ditt liv som du skulle vilja förändra eller uppnå vissa mål.  En livsplan kan hjälpa dig att se ditt liv på ett annat sätt. Att se aspekter av det på papper kan hjälpa dig att prioritera och justera dina idéer. Att sätta ner en livsplan på papper kan också hjälpa dig att se liknande mål och önskningar du har, eller justera din plan baserat på saker som inte passar. Att ha en livsplan betyder inte att du kommer att ändra alla aspekter av ditt liv direkt, men det är en utgångspunkt för att börja processen. Kanske finns det områden i ditt liv där du är nöjd, såsom där du bor, men andra områden där du skulle vilja växa, såsom att hitta en mer meningsfull karriär. Det kan finnas flera områden i ditt liv du vill ha en plan för, men för att börja, prova att välja den del som är den viktigaste.  Bestäm på vilket område av ditt liv du börjar med, som karriär, social grupp, hobbyer, eller något annat. Några exempel på livsområden du kan ändra är arbete, utbildning eller inkomst och ekonomisk planering; attityd, livsperspektiv, kreativa, eller fritidsmål; familj och vänner; planering för barn, säkra socialt stöd, eller volontärarbete för en meningsfull orsak; eller fysiska och hälsomål.  Fråga dig själv vilka goda ting som kommer av att du förändrar den här delen av ditt liv för att bli tydlig med varför du väljer att förändras. Fråga dig själv vilken del av förändringen som kommer att vara svårast för dig. När du vet vad som kommer att bli hårdast, kan du förbereda dig för när du möter den utmaningen. För vissa människor börjar till exempel den svåraste delen av förändringen. Om du redan vet detta om dig själv, kan du få stöd från andra för att hjälpa dig att börja. Att ha ett stödsystem, eller människor som kan hjälpa till när man behöver det, är viktigt när man försöker förändra sitt liv. En del av att planera en förändring är att veta exakt vem du kommer att gå till för att få hjälp och stöd när saker och ting blir utmanande. Berätta för de närmaste om din livsplan och vad du vill ändra. Gör en lista över dem du känner du kan lita på om du fastnar. Samla in så mycket information som möjligt om dina kommande förändringar i ditt liv. Lyssna på framgångshistorier från andra, eller delta i en grupp för självtillväxt och framgång. Fråga andra vilka tillvägagångssätt de använde i sin livsplanering och i sina förändringar, och fråga dem vilka hinder de kunde förvänta sig. För vissa livsplaner och förändringar kommer ni att behöva resurser för att börja genomföra några steg mot ert mål. Du kan behöva köpa böcker, sätta upp en budget, lära dig en ny färdighet eller ta hjälp av andra. Du kan också behöva räkna ut hur man kan övervinna vissa hinder. När du har identifierat vad du behöver för att börja, börja skapa steg som kommer att leda dig till din föreslagna livsplan.  Om din livsplan till exempel inbegriper att bli friskare, kan det första steget vara att lära sig hälsosammare mat och tillagningsmetoder och sedan försöka äta en grönsak om dagen. Du kommer att vilja börja långsamt att bygga till ditt mål så att du inte bränna ut och bli överväldigad. Ett annat exempel kan vara om du vill ha en livsplan som leder dig till en hälsosammare kost. För att göra detta, måste du identifiera resurser som du kommer att behöva för att komma dit, såsom näringsböcker, budgetering för olika typer av livsmedel, och ta hjälp av din familj eftersom en förändring i livsmedel kommer att påverka dem också. Att planera sitt liv är ett bra sätt att få klarhet i vad du vill ha och hur du får det, men ofta är livet oförutsägbart och går inte enligt planen. Du måste arbeta på din förmåga att klara av dina problem så att du kan hantera de upprörda och arbeta tillbaka mot dina mål.  Du kan prova problemfokuserad hantering. Detta innebär förmågan att se på en situation objektivt för att förstå vilka delar som inte fungerar bra, och sedan komma med en plan för att fixa det. Processen inkluderar att känna till dina alternativ, samla in information, ta kontroll över situationen, och sedan genomföra en handlingsplan. Till exempel, om du arbetar på din livsplan för att bli en friskare person, men sedan diagnostiseras med diabetes, du väljer att använda din problemfokuserade hantera för att anpassa sig till den nya situationen. Du lär dig om diabetes, äta och testa verktyg för att hjälpa dig att komma tillbaka till din livsplan. Ett annat sätt att hantera det är att hantera känslor. Det är här du hanterar de känslomässiga effekterna av en oplanerad livshändelse. Om man till exempel fick diagnosen diabetes, skulle det sannerligen orsaka en känslomässig reaktion, till exempel fruktan, missräkning eller vrede. Att ta itu med dessa känslor kan vara att tala med en vän eller familjemedlem, minska stressen genom att begränsa dina förpliktelser och skriva om dina känslor för att göra dem mer begripliga.
Skriv upp en livsplan. Bestäm vilka delar av ditt liv du vill förändra. Samla stöd och information. Identifiera resurser och planera steg. Klara när ditt liv inte går enligt din livsplan.