Forskning 83 Icke smittsamma sjukdomar ökar i utbredning världen över, särskilt i låg- och medelinkomstländer, och står nu för merparten av den globala sjukligheten och dödligheten. 1 Ohälsosam konsumtion av livsmedel och alkohol samt användning av tobak bidrar till en betydande del av den icke smittsamma sjukdomsbördan. Dessa tre riskfaktorer förklarar tillsammans ungefär en fjärdedel av den totala sjukdomsbördan i världen. 2 Det finns belägg för att globaliseringen och i synnerhet liberaliseringen av handel och investeringar kan spela en viktig roll för att öka tillgången på dessa riskfaktorer. 3,4 Studier har visat att konsumtionen av ohälsosamma varor ökar i takt med att länderna avreglerar. [5] [6] [7] Till exempel har konsumtionen av kött med hög fetthalt ökat i Mikronesiens federerade stater på grund av årtionden av utländskt beroende och livsmedelsimport, 8 konsumtion av högt sockerinnehåll och fettrika produkter har ökat i Fiji efter att ha blivit alltmer beroende av livsmedelsimport 9 och konsumtionen av kött och snacks ökade i Centralamerika efter att handelshindren minskat. Få studier har använt longitudinella data från många länder eller metoder för att fastställa orsakssamband för att undersöka sambanden mellan liberalisering av handel och investeringar och förändringar i icke smittsamma sjukdomsrisker, vilket begränsar slutsatserna om allmängiltighet och orsakssamband från befintliga studier. En systematisk översyn visade att liberaliseringen av handel och investeringar var förknippad med ökad import och konsumtion av ätliga oljor, kött, bearbetade livsmedel och sockersötningsmedel, medan resultaten för tobaken var ofullständiga. 11 En undersökning som omfattade 42 länder visade att mellan 1970 och 1995 var den högre handelsvolymen i hög grad förknippad med ökad cigarettkonsumtion endast i låg- och medelinkomstländer. 12 En annan undersökning visade dock inte på något samband mellan utländska direktinvesteringar och tobakskonsumtion i 50 låg- och medelinkomstländer mellan 1997 och 2010. Undersökningen visade dock att det fanns ett betydande positivt samband mellan ökade utländska direktinvesteringar och konsumtion av alkohol och bearbetade livsmedel med hög salt-, fett- och sockerhalt. 5 Fallkontrollstudier har identifierat en ökning av försäljningen av sockerhaltig dryck i Vietnam efter anslutningen till Världshandelsorganisationen (WTO), 13 medan inga betydande förändringar upptäcktes av denna försäljning i Peru efter ratificeringen av ett frihandelsavtal med Amerikas förenta stater. 14 WTO-avtal och WTO-institutioner är en viktig del av handelspolitiken. Från och med 2017 var 164 länder medlemmar i WTO, av vilka 126 var ursprungliga medlemmar i föregångaren till Allmänna tull- och handelsavtalet. 15 Anslutningen till WTO är en diskret avregleringshändelse som i stort sett är jämförbar mellan olika länder, trots skillnader i anslutningsåtaganden mellan länder, vilket underlättar jämförelsen mellan länder som ansluter sig till WTO och länder som inte är medlemmar i EU. Att tillhandahålla mål Att undersöka förhållandet mellan medlemskap i Världshandelsorganisationen (WTO) och tillgången till flera varor med både skadliga och skyddande effekter på utvecklingen av icke smittsamma sjukdomar. Metoder Vi använde en naturlig experimentdesign för att jämföra trender i den inhemska tillgången på tobak, alkohol och sju livsmedelsgrupper, mellan 1980 och 2013, i 21 länder eller territorier som ansluter sig till WTO efter 1995 och 26 icke-medlemsstater, med hjälp av benägen vikter. Vi tillämpade ett jämförande avbrutet tidsserieramverk genom att använda linjära modeller med flera olika slumpmässiga effekter, justerade för bruttonationalprodukten per capita, procentandelarna av befolkningen i städerna och kvinnligt arbetskraftsdeltagande. I tobaksmodellen kontrollerade vi för medlemsstater som hade ratificerat ramkonventionen om tobakskontroll och i alkoholmodellen, andelen av befolkningen som identifierade sig som muslim. Resultaten Efter anslutningen till WTO ökade medlemsstaterna i genomsnitt den inhemska tillgången på frukt och grönsaker med 55 g per person och dag jämfört med tredje land. Analysen visade en gradvis ökning av det geometriska medelvärdet för tillgången på tobak och alkohol på 6,2 % respektive 3,6 % per år. Vi upptäckte inga betydande förändringar i tillgången på rött kött och animaliska fetter; skaldjur; nötter, frön och baljväxter; stärkelse; eller ätliga oljor; och resultaten för socker var inkonsekventa mellan modellvariationerna. Resultaten tyder på att WTO-medlemskapet kan leda till en ökning av både skadliga och skyddande faktorer för icke smittsamma sjukdomar, men ytterligare undersökning av landsspecifika variationer är motiverad.
En annan studie undersökte förhållandet mellan att gå med i Världshandelsorganisationen (WTO) och tillgången på flera varor med både skadliga och skyddande effekter relaterade till utvecklingen av icke smittsamma sjukdomar med hjälp av en jämförande avbruten tidsserieanalys REF.
World Trade Organization membership and changes in noncommunicable disease risk factors: a comparative interrupted time-series analysis, 1980–2013
{'venue': 'Bulletin of the World Health Organization', 'journal': 'Bulletin of the World Health Organization', 'mag_field_of_study': ['Medicine']}