Den digitala utbildningens och onlineutbildningens komplexitet blir allt mer uppenbar i samband med forskning om nätverksbaserat lärande/deltagande. Tvärvetenskaplig forskning föreslås ofta som ett sätt att ta itu med komplexa vetenskapliga problem och göra det möjligt för forskare att föra in nya perspektiv i ett annat område än det egna. Den grad i vilken forskningen på stora öppna onlinekurser (MOOCs) är tvärvetenskaplig är okänd. Vi tillämpar beskrivande och inferentiell statistik på bibliometriska data för att undersöka interdisciplinäritet i MOOC-forskning. Resultaten visar att MOOC-forskning som publicerades 2013–2015 främst genomfördes av forskare knutna till utbildnings- och datavetenskapliga discipliner, (b) långt ifrån monolitisk, (c) hade en större representation av författare från datavetenskap än tidigare, och (d) visade en trend mot att vara mer tvärvetenskaplig än MOOC-forskning som publicerades [2008][2009][2010][2011][2012]. Våra resultat tyder också på att empirisk forskning om xMOOCs kan vara mer tvärvetenskaplig än forskning om cMOOCs. Större interdisciplinäritet i xMOOC-forskningen skulle kunna återspegla det växande intresset inom området, den allmänna kännedomen om den pedagogiska modellen xMOOC och den hype som xMOOCs upplever. Större interdisciplinäritet inom området kan också ge forskare rika möjligheter att förbättra vår förståelse och praxis av digitalt lärande och online-inlärning.  Den digitala utbildningens och onlineutbildningens komplexitet blir allt mer uppenbar i samband med forskning om nätverksbaserat lärande/deltagande. Tvärvetenskaplig forskning föreslås ofta som ett sätt att ta itu med komplexa vetenskapliga problem och göra det möjligt för forskare att föra in nya perspektiv i ett annat område än det egna. Den grad till vilken forskning på Massive Open Online Courses Icke desto mindre, i sin bedömning av förslag som lämnats för finansiering inom ramen för MOOC forskningsinitiativet (henceforth MRT), Gašević, Kovanović, Joksimović, och Siemens (2014) visar att mer än 50% av författarna i alla faser av MRT bidrag var från utbildningsområdet, även om en vanlig uppfattning inom området är att MOOC fenomenet är "driven av dataforskare" (s. 166). Forskning om nya former av digitalt lärande kommer sannolikt att drabbas om den drivs enbart av utbildningsforskare eller dataforskare. Som Gašević och kollegerna konstaterar kan ett ojämlikt engagemang i MOOC-forskningen "vara ett oroande tecken på splittringen i forskarsamhället" och som sådant finns det ett behov av "ökade insatser för att öka interdisciplinäriteten" (s. 134). Vi har nyligen slutfört en systematisk genomgång av den empiriska MOOC-litteratur som publicerats mellan (Veletsianos & Shepherdson, 2015, och som ett resultat av den studien kan vi använda bibliometriska data för att undersöka i vilken utsträckning interdisciplinaritet förekommer i den publicerade litteraturen om MOOCs. I detta dokument kombinerar vi alltså våra data med data från Gašević et al. (2014) och data som använts i en tidigare systematisk genomgång av litteraturen (Liyanagunawardena, Adams, & Williams, 2013) för att undersöka interdisciplinaritet i MOOC-litteraturen, och om och hur detta har förändrats med tiden. För att undersöka dessa frågor granskar vi relevant litteratur och förklarar varför denna studie är betydelsefull; beskriver de metoder som används för att genomföra denna undersökning; presenterar resultaten; och avslutar med att diskutera konsekvenserna och begränsningarna av resultaten. Detta verk är licensierat under en Creative Commons Erkännande 4.0 internationell licens. 3 Tvärvetenskaplig forskning är "varje studie eller grupp av studier som genomförs av forskare från två eller flera skilda vetenskapliga discipliner" (Aboelela m.fl., 2007, s. 341). Värdet av tvärvetenskaplig forskning och samverkan ligger både i komplexiteten i de problem samhällen står inför (Pellmar & Eisenberg, 2000), och i de nya perspektiv som akademiska "invandrare" kan föra till ett annat område än sitt eget (Nissani, 1997). Även om specialister som arbetar inom sina egna discipliner gör detta med ett djup som inte kan uppnås av utomstående, kräver ett sådant fokus i allmänhet en viss grad av försummelse av potentiellt relevanta begrepp och idéer från andra områden. För tillräckligt komplexa forskningsfrågor kan detta leda till förklaringar som saknar viktiga detaljer. Nissani illustrerar detta problem när det gäller så olika ämnen som det kalla kriget, politiska friheter och kärnvetenskap. Helst löser tvärvetenskaplig forskning sådana frågor genom att använda insikter från olika kunskapsorgan för att ge mer holistiska perspektiv. Forskning som undersöker interdisciplinarity har utforskat dess nytta i akademiska, pedagogiska, och Medan praxis av distans och onlineutbildning har involverat samarbete mellan discipliner (t.ex., undervisande designers, innehåll experter, och lärande tekniker samarbetar för att designa och utveckla utbildningsprogram), den vetenskapliga komplexiteten inför forskning i digital och online utbildning blir allt större. Detta är uppenbart i samband med forskning om MOOC och nätverkat lärande/deltagande. Till exempel att genomföra välinformerad, relevant, rigorös och teoretiskt välgrundad forskning om förhållandet mellan lärande, delaktighet och inlärares egenskaper med hjälp av storskaliga datamängder (t.ex. sådana från MOOC eller från sociala medier som t.ex. Twitter) kan göra det nödvändigt att förstå en rad olika områden och discipliner som sträcker sig från utbildning (t.ex. teoretisering av inlärning online) till datavetenskap (t.ex. datautvinning) och statistik (t.ex. dataanalys). Zuckerman, Azari, och Doane, (2013, s. 17) Eisenhart och DeHaan (2005) föreslog att forskarprogrammen för utbildningsforskare inkluderar tvärvetenskapliga samarbeten som en av sina kärnkomponenter, och forskarsamhället har svarat på den digitala utbildningens vetenskapliga komplexitet bland annat genom att utveckla området lärandeanalys, som Gašević, Dawson och Siemens (2015, s. 64) beskriver som ett "bricolage fält som bygger på forskning, metoder och tekniker från många discipliner såsom lärandevetenskap, datautvinning, informationsvisualisering och psykologi." Medan vi har kunnat identifiera några papper som uppmuntrar forskare att korsa disciplinära linjer för att undersöka digital utbildning (t.ex., Alavi & Leidner, 2001), studier utforska i vilken grad digital utbildning forskning i allmänhet, och MOOC forskning i synnerhet, är tvärvetenskapliga, är knappa. Den studie som vi har identifierat som undersökte multidisciplinaritet i MOOC-sammanhang var analysen av bidrag till MOOC-forskningsinitiativet (MRI) av Gašević et al. (2014)................................................................ En del av denna analys handlade om att presentera statistik som beskriver vilka discipliner forskare som lämnat in bidrag till. Gašević och kollegorna ansåg att det kunde finnas ett behov av att främja mer tvärvetenskaplighet inom MOOC-forskningen, eftersom de fann en överlägsenhet av forskare från utbildningsområdet (som lämnade in MRT-förslag med en frekvens som var mer än fyra gånger högre än andra discipliner). Med tanke på att deras analys enbart inriktades på ansökningar om finansiering från en viss källa är det dock oklart i vilken utsträckning detta återspeglar MOOC-forskningen i vidare bemärkelse. Även om det inte direkt berör ämnet interdisciplinäritet i MOOC-forskningen, är en studie av Kirby, Hoadley och Carr-Chellman (2005) också informativ. Författarna var intresserade av att förstå sambanden mellan fälten Undervisningssystem Design och Lärandevetenskap - två studieområden intresserade av användning av teknik för lärande - och gjorde en citeringsanalys för att identifiera dessa relationer. De fann låga priser, men en ökande trend, av cross-field citering. I denna studie visar deras forskning att bibliometriska metoder för att förstå frågor som rör digital utbildning kan vara värda att utforska. Följaktligen bestämde vi oss för att använda ett bibliometriskt tillvägagångssätt för att undersöka interdisciplinäritet i vår rapport på annat håll och från vilken vi tar fram corpus för denna studie, vi försökte se till att den litteratur som granskats var uttömmande, vilket också innebär att den corpus inom vilken vi studerar interdisciplinaritet täcker ett bredare spektrum av forskning än vad som skulle ha varit möjligt för Gašević et al. (2014)................................................................ Vi försökte undersöka den disciplinära fördelningen, sammansättningen och förändringen över tiden I de följande avsnitten beskriver vi de metoder som använts för att genomföra denna studie. Även om en uttömmande beskrivning av den metod som används för att systematiskt samla empirisk litteratur om MOOCs presenteras av Veletsianos och Shepherdson (2015), sammanfattar vi vår strategi även här. För att upptäcka empirisk MOOC-litteratur genomförde vi sökningar med nyckelorden "MOOC" eller
På samma sätt granskade REF MOOC-litteraturen från ett tvärvetenskapligt perspektiv från 2013 till 2015 och fann att MOOC-forskare var från datavetenskap och utbildningsområden.
Who Studies MOOCs? Interdisciplinarity in MOOC Research and Its Changes over Time.
{'venue': None, 'journal': 'The International Review of Research in Open and Distributed Learning', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}