W hole organisationer erkänner fördelarna med global mjukvaruutveckling, många socio-tekniska hinder påverkar framgångsrikt samarbete i denna interkulturella miljö. I detta dokument presenterar vi en genomgång av den globala programvaruutvecklingslitteraturen där vi lyfter fram samarbetsproblem som en tvärsektion av organisationer upplever i tjugosex studier. Vi tittar också på litteraturen för att svara på hur organisationer övervinner dessa hinder i praktiken. Vi bygger vidare på vår tidigare studie om global mjukvaruutveckling där vi defi ne samarbete som fyra metoder relaterade till att komma överens, fördela och planera mål, mål och uppgifter bland distribuerade team. Vi fann att de viktigaste hindren för samarbete är geografiska, timliga, kulturella och språkliga avstånd; de primära lösningarna för att övervinna dessa hinder inkluderar besök på plats, synkron kommunikationsteknik och infrastruktur för kunskapsdelning för att fånga implicit kunskap och göra den explicit. [52]................................................................ Dessutom har tillgången till högkvalificerade mjukvaruingenjörer på lågkostnadsområden som Östeuropa, Latinamerika och Fjärran Östern [18], tillsammans med en önskan att minska kostnaderna och dra nytta av fördelarna med att etablera verksamhet nära tillväxtmarknader, bidragit till att fler och fler organisationer valt denna strategi. I vissa fall har utveckling och underhåll av applikationer lagts ut på externa tredjepartsorganisationer. I andra länder har organisationer bildat dotterbolag i lågkostnadsekonomier och "off-shored" del eller hela sin programvaruutveckling till dessa platser [8, 63]. GSD:s tillväxt innebär att många mjukvaruingenjörer måste samarbeta över geografiskt, temporalt, kulturellt och språkligt avstånd, kollektivt kallat "globalt avstånd" [6, 29, 33, 39, 56]. I denna miljö, geografiska avstånd inför fysisk separation mellan teammedlemmar och ledning [6], temporal avstånd hindrar och begränsar möjligheter till direkt kontakt och samarbete [1], och kulturella avstånd påverkar graden av förståelse och uppskattning av aktiviteter och insatser av avlägsna kollegor och team [9, 60]. Bristen på ett gemensamt modersmål (kallat "språkligt avstånd") skapar ytterligare hinder för kommunikation [8, 29, 39]. Dagens utövare, liksom morgondagens, kommer sannolikt att arbeta i en global programvaruutvecklingsmiljö någon gång i karriären. GSD introducerar komplexiteter utöver dem som har erfarenhet av lokal mjukvaruutveckling [7, 10, 23, 30]. Dessa komplexiteter leder i sin tur till hinder för samarbete mellan globalt distribuerade utvecklare. Det är därför viktigt för praktiker och utbildare att förstå de hinder för samarbete som GSD har infört och potentiella lösningar för att övervinna dessa hinder. För att bidra till förståelsen av komplexiteten i Global Software Development presenterar denna uppsats resultaten av en undersökning av GSD-litteraturen som behandlar två forskningsfrågor: Vilka hinder hindrar programvaruutvecklingsteam från att samarbeta effektivt i en global miljö? Och vilka lösningar tar itu med dessa hinder för samarbete? Medan processmodeller som Capability Maturity Model Integration (CMMI®) [17] och IEC/ISO15504 [34] fungerar framgångsrikt i lokala miljöer, tillhandahåller de inte uttryckligen effekterna av GSD-faktorer [15], särskilt när det gäller socio-tekniska komplexiteter [10, 23, 29]. För att ta itu med denna brist utformades den globala gruppmodellen [58, 59] för att ge processvägledning till organisationer som inledde en GSD-insats. Global Teaming Model har en projektlednings- och verksamhetsstyrningssyn på GSD, och rekommenderar särskild praxis för att ta itu med två breda förvaltningsmål relaterade till GSD: defining global projektledning, och defining management mellan platser. Inom Global Teaming Model är samarbete en av de särskilda metoder som är förknippade med den dagliga driften av GSD, under det andra målet ("Defi ne Management Between Locations"). Det finns fyra metoder förknippade med samarbete; dessa defi neras enligt följande: 1. "Identifiera gemensamma mål, mål och belöningar." 2. Utgångspunkten är följande: "Samarbeta med att fastställa och upprätthålla gränserna för arbetsproduktens ägarskap mellan sammankopplade platser inom projektet eller organisationen." Det är viktigt att se till att det finns tillräckligt med information för att det ska vara möjligt att få tillgång till den information som behövs för att man ska kunna få tillgång till den information som krävs för att man ska kunna få tillgång till den information som krävs för att man ska kunna få tillgång till den information som krävs för att man ska kunna få tillgång till den information som krävs för att man ska kunna få tillgång till den information som krävs för att man ska kunna få tillgång till den information som krävs för att man ska kunna få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som behövs för att få tillgång till den information som är tillgänglig på Internet. "Samarbeta upprätta och underhålla gränssnitt och processer mellan olika platser för utbyte av indata, utdata eller arbetsprodukter." 4. Vad är det som händer? "Samarbeta utveckla, kommunicera och distribuera bland samverkande team de åtagandelistor och arbetsplaner som är relaterade till arbetsprodukten eller teamgränssnitt." Det finns dock hinder som hindrar organisationer från att nå en överenskommelse om hur dessa fyra metoder ska genomföras på bästa sätt. Syftet med denna studie är att systematiskt granska GSD-litteraturen för att upptäcka potentiella hinder för samarbete, och att identifiera särskilda metoder som visar hur organisationer kan övervinna dessa hinder och därmed förverkliga de fördelar som GSD erbjuder. Som sådan bidrar detta dokument till kunskapsbasen i GSD genom att syntetisera empiriska fakta som stöder projektledning för att identifiera de bästa sätten att ta itu med de problem som är inneboende i arbetet i en distribuerad miljö. Vi ser till exempel till litteraturen för att fastställa hur förtroende och kommunikation kan byggas mellan platser eftersom brist på förtroende och dålig kommunikation visas vara hinder för ett effektivt samarbete. Vi hittade 26 huvudstudier som specifikt behandlade minst en av våra forskningsfrågor. Genom att kombinera resultat från flera olika studier som undersöker dessa universella problem kan vi börja generalisera resultaten utöver den enskilda fallstudie som enskilda studier ofta beskriver. Med andra ord, när vi får stöd av många olika studier har vi mer förtroende för deras externa giltighet. Dessa lösningar presenteras i det sammanhang som tillhandahålls av vår Globala Teaming Model som specificerar vad som krävs för att uppnå ett effektivt samarbete i GSD. Studien visade att de viktigaste hindren för GSD-samarbetet inte är förvånande geografiskt avstånd, temporalt avstånd och kulturellt avstånd. De primära lösningarna för att övervinna dessa hinder är besök på plats för personer, synkron kommunikationsteknik som ger så mycket av "i person"-upplevelsen som möjligt, och kunskapsdelningsinfrastruktur för att fånga implicit kunskap och göra den explicit. Dessa diskuteras i detalj i avsnitt 4. Resten av denna rapport är organiserad enligt följande: nästa avsnitt ger bakgrund till, och fastställer sammanhanget för, denna studie. I avsnitt 3 beskrivs det tillvägagångssätt som används för att genomföra denna studie, och i avsnitt 4 presenteras resultaten. Dokumentet avslutas med en diskussion om resultat, slutsatser och möjliga riktlinjer för det framtida arbetet.
Noll et al. REF granskade GSD-litteraturen som publicerades mellan januari 2000 och oktober 2009 i IEEEXplores bibliografiska databas, i deras strävan att upptäcka potentiella hinder för samarbete, samt att identifiera specifika metoder som visar hur organisationer kan övervinna dessa hinder.
Global software development and collaboration: barriers and solutions
{'venue': 'INROADS', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}