När statsvetare presenterar empiriska resultat är det mycket mer sannolikt att de använder tabeller än grafer, trots att grafer i hög grad ökar tydligheten i presentationen och gör det lättare för en läsare att förstå de data som används och dra tydliga och korrekta slutsatser. Med hjälp av ett urval av ledande tidskrifter dokumenterar vi denna tendens och föreslår skäl till varför forskare föredrar tabeller. Vi hävdar att det extra arbete som krävs för att producera grafer belönas med kraftigt förbättrad presentation och kommunikation av empiriska resultat. Vi illustrerar deras fördelar genom att omvandla flera publicerade tabeller till grafer, inklusive tabeller som presenterar beskrivande data och regressionsresultat. Vi visar att regressionsdiagram betonar punktuppskattningar och konfidensintervall och att de framgångsrikt kan presentera resultaten av regressionsmodeller. En övergång från tabeller till grafer skulle förbättra disciplinens kommunikativa resultat och göra empiriska rön mer tillgängliga för varje typ av publik. W hile statsvetenskap är ett mångsidigt område vars utövare använder en mängd olika metoder och verktyg, en betydande del av disciplinens resultat inkluderar studier av data och slutsatser från statistiska analyser. De slutsatser man drar av statsvetenskapliga artiklar, böcker och presentationer är därför ofta beroende av en framgångsrik kommunikation av de data en forskare använder och de slutsatser hon drar av dem. Men mycket oftare än inte väljer politiska forskare att presentera empiriska resultat i form av tabeller i stället för att använda grafiska displayer, en tendens som försvagar presentationens tydlighet och gör det svårare för en läsare att dra tydliga och korrekta slutsatser. I detta dokument försöker vi lyfta fram disciplinens tillit till tabeller och ge förslag på hur man använder grafer istället för tabeller för att förbättra presentationen av empiriska resultat. För sex år sen, King et al.I den inflytelserika tidningen uppmanades samhällsvetare att presentera mängder av intresse snarare än parameteruppskattningar från statistiska analyser. 1 Vårt dokument följer upp detta arbete. Vi försöker gå längre än vad forskarna bör kommunicera med sin publik genom att ge förslag på hur de ska göra det. 5 -och räknade antalet tabeller och diagram som presenteras i varje. 6 Vi analyserade också de grundläggande egenskaperna och syftet med varje tabell och graf för att få en känsla av hur forskare använder dem för att kommunicera empiriska resultat. Detta åtagande ledde till två huvudsakliga slutsatser. För det första förlitar sig statsvetare på tabeller mycket mer än diagram två gånger så ofta, faktiskt. För det andra används tabeller främst för att presentera datasammanfattningar och resultat av regressionsmodeller. Borden med parameteruppskattningar och standardfel utgjorde faktiskt cirka 50 procent av tabellerna i vårt urval. Dessutom fann vi att statsvetare aldrig använder grafer för att presentera regressionsresultat. Vårt mål i denna uppsats är att direkt visa hur forskare kan använda grafer för att förbättra kvaliteten på empiriska presentationer. Till skillnad från tidigare försök att främja användningen av grafer, ägnar vi en betydande del av vår analys åt att visa hur grafer kan avsevärt förbättra kommunikationen av regressionsresultat, som nästan alltid presenteras i tabeller vars egenskaper kan belasta även den mest erfarna tidskriftsläsare. I stället för att presentera en abstrakt genomgång av fördelarna med grafer tar vi ett urval av tabeller från de olika tidskriftsfrågorna och vänder Jonathan P. Kastellec
Forskning inom andra områden har visat att, jämfört med tabeller, användningen av grafiska representationer för att presentera empiriska resultat ökar tydligheten i presentationen och gör det lättare för en läsare att förstå uppgifterna REF.
Using Graphs Instead of Tables in Political Science
{'venue': None, 'journal': 'Perspectives on Politics', 'mag_field_of_study': ['Sociology']}