Nyckelord attitydbildning, attitydförändring, majoritets- och minoritetsinflytande, attitydstyrka, påverkan, attityduppfostran konsekvens ■ Abstract Studie av attityder och övertalning förblir ett utmärkande drag för samtida socialpsykologi. Denna översyn beskriver de senaste framstegen, med tonvikt på relevansen av dagens arbete för fleråriga frågor. Vi upprepar skillnaden mellan attitydbildning och förändring och visar dess relevans för övertalning. Modeller med en och två processer diskuteras, liksom aktuella uppfattningar om dissonansteori. Majoritets- och minoritetsinflytande granskas, med särskild tonvikt på integrativa teoretiska innovationer. Attitydstyrka beaktas och dess relevans för ambivalens och resistens dokumenteras. Påverkan, humör och känsloeffekter ses över, särskilt när det gäller rädsla upphetsande och (o)säkerhet. Slutligen diskuterar vi attityduppfostran konsekvens, kanske anledningen till vårt intresse för attityder i första hand, med betoning på egenintresse och teorin om planerat beteende. Vår granskning speglar områdets dynamik och räckvidd och föreslår en säker och ibland snabb ackumulering av kunskap och förståelse.  Studiet av attityder och övertalning är fortfarande ett viktigt inslag i samtida socialpsykologi. Allports (1935, s. 784) diktum att attityder är vårt "mest utmärkande och oumbärliga begrepp" förblir lika sant idag som det var för 70 år sedan. Det är också sant att framsteg på senare tid har gett upphov till ännu mer aktivitet än vanligt i denna dynamiska värld. Den tekniska utvecklingen, inklusive en växande uppskattning av datormedierad övertalning (McKenna & Bargh 2000, Postmes et al. 2001, Sassenberg & Boos 2003 och användningen av virtuell verklighet som ett medium för studier (Blascovitj et al. 2002), har tillsatt värme till en redan kokande gryta. Nya recensioner (Ajzen 2001, Albarracín et al. 2005, Haddock & Zanna 1999, Olson & Maio 2003, Perloff 2003, Wood 2000 ger användbara ögonblicksbilder av fältet, och distinkta delområden har fått stor uppmärksamhet. Dessa delområden inkluderar studien av attitydfunktioner ( McGuire (1966 McGuire (, 1969 McGuire (, 1985, författare av utan tvekan de finaste recensioner av attityder och åsikter att ha hedrade den sociala psykologiska litteraturen, och en retrospektiv av några av Robert B. Zajonc studier, anmärkningsvärt både för sin underbara kreativitet och deras inverkan (Bargh & Apsley 2001). Med sitt Sydneysymposium fortsätter Forgas och kollegor att bidra med Annu. Upp. Psykiskt. Detta anslag är avsett att täcka utgifter för tjänstemän och tillfälligt anställda som arbetar inom politikområdet Migration och inrikes frågor samt administrativa utgifter för tjänstemän och tillfälligt anställda som arbetar inom politikområdet Migration och inrikes frågor. Laddad från arjournals.yearrviews.org av National Institute of Health Library den 06/08/10. Endast för personligt bruk. OBSERVERA OCH PERSUASION till vår förståelse av attityder och relaterade konstruktioner (Forgas & Williams 2000, Formas et al. Domstolen har beslutat följande dom: I denna översikt fokuserar vi främst på den litteratur som publicerats mellan 1999 och 2004. Vi väljer dessa gränser för att komplettera och uppdatera relaterade recensioner av Ajzen (2001), som täckte perioden fram till 1999, av Fazio & Olson (2003), som var engagerade i användningen av implicita åtgärder i social kognition, och av Wood (2000), vars fokus var gränssnittet mellan socialt inflytande och övertalning, med en stark betoning på minoritetsinflytande. Vårt fokus, som är något i strid med dessa tidigare erbjudanden, är på attitydbildning; värderande konditionering och blott exponering; attitydförändring; majoritets- och minoritetsinflytande; attitydstyrka; påverkan, humör och känslor; och attityduppfostran konsekvens. Med tanke på forskningens tydliga intensitet är det omöjligt att ens notera allt det viktiga arbetet på detta område. Vi erbjuder istället en integrativ analys som riktar uppmärksamheten på framväxande strategier för frågor av långvarig oro. En viktig faktor som måste beaktas när man reflekterar över övertalning handlar om den grundläggande utformningen av attityden. Definiera attityden har pågått åtminstone sedan Thurstones (1928) tid. I dag accepterar de flesta uppfattningen att en attityd representerar en utvärderingsmässig integration av kognitioner och påverkar erfaren i förhållande till ett objekt. Attityder är de utvärderingsbedömningar som integrerar och sammanfattar dessa kognitiva/affektiva reaktioner. Dessa utvärderande abstraktioner varierar i styrka, vilket i sin tur har konsekvenser för uthållighet, motstånd och attityduppfostrans konsistens (Holland et al. 2002a............................................................................................................ Även om ibland förvirrade, processer av attitydbildning och förändring är inte identiska, inte heller är deras utfall. Attitydbildning kan ske på många sätt, och den främsta skillnaden mellan dem är i vilken utsträckning individer medvetet omfamnar eller förkastar ett attitydobjekt. I den mindre medvetna änden av spektrumet är de konditioneringsmodeller. Olson & Fazio's (2001 implicita inlärning paradigm föreslår att preferenser kan läras under medveten medvetenhet. Betydande forskning har stött denna position (Hammerl 2000, Walther & Trasselli 2003 men se Field 2000, Priluck & Till 2004. Walther (2002) visade att associationen av ett valsat och ett icke valsat attitydobjekt påverkar bedömningen av det senare, och denna effekt sprider sig till mål relaterade till det ursprungligen icke valsade objektet. Utvärderande konditionering av denna typ är inte beroende av starka temporal förstärkning oförutsedda, och det är därför osannolikt att utlösa medvetenhet. Walthers spridningseffekt tyder på att utvärderingskonditionering är mer än samtycke till experimentell efterfrågan (De Houwer et al. 2001, Dijksterhuis 2004 Mere exponering för en stimulans också kan påverka attitydbildning på undermedvetna nivåer (Bargh 2001, Lee 2001, möjligen eftersom exponeringsfrekvensen upplevs som affektivt positiv (Winkielman & Cacioppo 2004). Det måste betonas att blott och bart exponering och konditionering handlar om attitydbildning, inte om förändring. Faktum är att betydande bevis tyder på att dessa "under medvetande" processer sannolikt inte kommer att leda till förändring (Cacioppo et al. 1992, Courbet 2003, Till & Priluck 2000, Walther 2002 ). Denna iakttagelse antyder att sociala marknadsföringskampanjer som associerar positiva förebilder med önskvärda beteenden (t.ex. att undvika droger eller alkohol) kan visa sig användbara för dem som håller sig neutrala till positiva första attityder till de rekommenderade åtgärderna, men de är osannolikt att flytta syndarna till insidan av kyrkan. ATTITUDE FÖRÄNDRING Faktorer som påverkar attitydförändring har varit en stapelvara i social psykologi från dess tidigaste dagar. Standardmodellerna för förändring, som fortsätter att få stor uppmärksamhet, tar sig ett antal olika former, men deras grundläggande förståelse av attitydförändringarnas orsaks-effektmönster är begränsad. I de klassiska modellerna presenteras, bearbetas och om de lyckas, flytta mottagarnas inställning till den förespråkade positionen. Den reviderade inställningen kan i sin tur påverka senare beteende under lämpliga förhållanden. Utarbeta sannolikhetsmodell (ELM) och den heuristiska/systematiska modellen (HSM) är exempel på dual-process modeller som förkroppsligar denna allmänna process av meddelandemottagning, attitydförändring, (och kanske) beteendeförändring (Chen & Chaiken 1999, Petty & Wegener 1999, Wegener & Carlston 2005. Dual-process modeller hävdar att om mottagare är kompetenta och korrekt motiverade, de kommer att utarbeta, eller systematiskt analysera, övertygande meddelanden. Om meddelandet är välmotiverat, databaserat och logiskt (dvs. starkt), kommer det att övertyga; om det inte är det, kommer det att misslyckas. Hjälpfunktioner i sammanhanget kommer inte att ha någon större inverkan på dessa resultat. Men, om meddelandemål är omotiverade (eller oförmögna) att bearbeta ett meddelande, de kommer att använda hjälpfunktioner, som kallas "perifera köer" (t.ex. en attraktiv källa), eller heuristik (t.ex., "Pappas vanligtvis rätt") för att kortsluta den mer ansträngande utvecklingsprocessen för att skapa en attitudinal respons. Sådana attityder är mindre motståndskraftiga mot mottryck, mindre stabila och mindre benägna att påverka beteendet än de som bildas som ett resultat av grundlig bearbetning. De två processmodellerna förblir utan tvekan dagens mest inflytelserika övertalningsparadigm, vilket de har varit sedan starten. I dessa modeller kan källa och budskap spela olika roller som, i samförstånd med motivation och förmåga att bearbeta information, bestämmer resultaten av övertygande interaktioner. Kruglanski och kollegor (Kruglanski & Thompson 1999a,b; Thompson et al. 2000) har ifrågasatt den dubbla processsynen i sin unimodell, som accepterar vikten av motivation och förmåga i övertalning, men beskriver en enda kognitiv process som förklarar effekterna av källa och budskap i övertalning.  KONTAKTER OCH PERSUASSION Denna ståndpunkt framkallade ett fascinerande åsiktsutbyte i psykologisk undersökning [1999, Vol. Tillsatsen ska användas i enlighet med bilagan till det genomförandeförordning (EU) nr 540/2011. Kognitionen i övertalningsmodell (Albarracín 2002, Albarracín & Wyer 2001 ) tar också en enda process perspektiv, men postulerar en serie bearbetningssteg som sker som svar på övertygande meddelanden. Kognitionen i övertalningsmodellen har inte samlat ihop den omfattande databasen av dual-process modeller, men dess intressanta behandling av distraktion, humör, och initiala attityd variationer tyder på att det kan ge användbara insikter i grundläggande övertalningsprocesser. Forskningen med fokus på övertalningsprocesser har fokuserat uppmärksamheten på många olösta frågor. Nästan 20 år har gått sedan de första ELM-publikationerna, men försök pågår fortfarande att ange en teoribaserad modell för meddelandestyrka (Areni 2003, Hosman et al. År 2002............................................................... En annan gammal kastanj, den sovande effekten, har också blivit föremål för förnyad granskning. I överensstämmelse med ELM/HSM-baserade förväntningar och diskontering före eller efter ett meddelande utarbetas, som en följd av källstatus eller andra instruktionsmanipulationer, dämpar den vilande effekten (Kumkale & Albarracín 2004). Källeffekterna har också fått stor uppmärksamhet under de senaste två decennierna inom minoritetsinfluerad forskning, studier av hur en minoritetsfraktion kan övertala majoriteten att acceptera sin (kontraattudinal) position. Majoritetskällor ger vanligtvis upphov till omedelbara förändringar som har att göra med fokuseringen på deras övertygande budskap. En sådan förändring är emellertid ofta övergående. Minoritetskällor ger å andra sidan ofta upphov till förändringar i frågor som rör, men inte är identiska med, ämnet för deras övertygande budskap (indirekt förändring). När minoriteter påverkar fokal förändring sker den vanligtvis efter en tidsfördröjning (Crano 2001b). Minoritetsinverkansfynd utgör problem för teorierna om två processer, eftersom källstatus vanligtvis betraktas som en perifer (heuristisk) signal, och därför är långsiktiga förändringar i reaktionen på minoritetskällor teoretiskt obegripliga. Försök att integrera dessa avvikande resultat (Crano 2000 (Crano, 2001b har utnyttjat social identitetsteori för att illustrera hur till synes perifera signaler kan motivera systematisk bearbetning. Meddelandeeffekterna har kommit under ökad granskning på grund av ny forskning om unimodellen. Kruglanski och kollegerna har föreslagit att ett behov av nedläggning kan leda till övertalningseffekter (Pierro m.fl. 2004), liksom den kognitiva belastningen av övertalning sammanhang (Kruglanski & Stroebe 2005 ). Dessutom har oväntade av en källa / meddelande parning visat sig förstärka ett meddelande övertygande muskel (Erb et al. Europaparlamentets yttrande vid den första be handlingen: Bull. Uppenbarligen ökar inkonsekvenser från källa/meddelande granskning av meddelanden, vilket resulterar i större effekter-förutsatt hög meddelandekvalitet (Petty et al. 2001 b............................................................................................................... Gawronski & Stracks (2004) fann att en vanlig dissonansmanipulering påverkade uttryckligen uppmätta, men inte implicit uppmätta, attityder. Deras uttryckliga åtgärd gav tydliga dissonanseffekter, men deras implicita åtgärd gjorde det inte. Författarna föreslår att dissonans kommer att förekomma på domar som innefattar explicit propositionell syllogiskt resonemang, men inte på affektiva, föreningsbaserade (implicit) uppfattningar. Denna analys tyder på en dubbel process där associativa kontra propositionella processer reagerar annorlunda på övertalningstryck. Attitydförändring som orsakas av en minoritetskälla representerar ett särskilt fall av övertalning. Minoritets påverkan forskare fokuserar på intraindividuella processer som aktiveras som svar på opinionsbildning. Dessa processer inkluderar kognitiva reaktioner eller tankar mottagare genererar till minoritets appeller (Wood 2000). Ett kännetecken för den rådande informationsbehandlingen är undersökning av kognitiva reaktioner, antingen i sin egen rätt eller som medlare för förändring. Reaktioner på minoritets- och majoritetsargument jämförs, och sociala förhållanden, som vanligtvis representeras av gruppmedlemskap, behandlas som ett växande fokus i informationsbehandlingen av den roll som det sociala samförståndet spelar (Erb & Bohner 2001). Eftersom samförståndsnivån är det utmärkande draget för majoritets- och minoritetsstatus, är det förmodligen avgörande att förstå det sociala inflytandet. Vissa anser att enbart samförstånd har utvärderingsmässiga konsekvenser, dvs. positioner värderas i proportion till den stödnivå de får. Dessa valenced inferences partisk behandling av attitydrelevant information, som i sin tur bestämmer i slutändan de ståndpunkter som antas. I ett test av denna idé, Erb & Bohner (2001) dokumenterade att konsensus gjorde partisk information bearbetning; det fungerade inte bara som en perifer linje som främjade heuristiska antagandet av en position (Martin et al. År 2002).................................................................................................. Denna uppfattning överensstämmer med Mackies (1987) objektiva samförståndssyn på socialt inflytande, som postulerar systematisk behandling av konsekvent förespråkade ståndpunkter på grund av deras förmodade giltighet, större sannolikhet för adoption och positiva identitetskonsekvenser. Oenigheter med samstämmigt förespråkade positioner strider mot förväntningarna och motiverar därmed systematisk behandling för att underlätta förståelsen. Samförståndets viktiga roll erkändes också i en nyligen föreslagen tilldelningsmodell för övertalning (Ziegler et al. 2004), som anger att minoritets- och majoritetsbudskapen, som återspeglar olika nivåer av samförstånd, utarbetas på olika villkor. Ziegler m.fl. visade att ett icke-samrådsmeddelande (minoritetsmeddelande) utarbetades när det konsekvent förespråkades och var starkt särskiljande; ett samförståndsmeddelande (majoritetsmeddelande) utarbetades när det var inkonsekvent förespråkat och inte särskiljande. Det verkar som om inkongruens med konsensus-implied förväntningar aktiverar meddelandebehandling i den utsträckning som konsekvent påverkan av en icke-samhällsmässig (minoritet) position, och inkonsekvent påverkan av en samförstånds (majoritet) position, kränker förväntningarna. Detta förslag verkar mest troligt i sammanhang som inbegriper attitydbildning (mot attitydförändring). Den formation kontra förändring distinktion har fått ökad uppmärksamhet i minoritets påverkan forskning (Crano 2001a, Crano & Alvaro 1998, Crano & Hannula-Bral 1994 och kan visa sig vara användbara för att reda ut tidigare inkonsekvenser. Ytterligare bevis för att graden av attitydbildning kan måttlig bearbetning tillhandahölls av Erb et al. (2002), som fann en större utveckling av minoritetsbudskap (mot majoriteten) när de utmanade välformade attityder, men mer utarbetande av majoritetsbudskap när de riktade in sig på missbildade attityder. Denna forskningslinje överensstämmer med Moscovicis (1980) uppfattning att konflikt är en nödvändig förutsättning för minoritetsinducerad attitydförändring, även om förändringen kan vara indirekt eller fördröjd. Normativt stöd baserat på majoritet CRANO PRISLIN konsensus, omvänt, som förespråkas av enbart (och objektiva) samförståndsstrategier, kan fungera mer kraftfullt i attitydbildning sammanhang. En variabel som kan samverka med attitydbildningen/förändringsskillnaden avser den upplevda subjektiva eller objektiva karaktären hos den fråga eller det beslut som undersöks. Modeller av minoritet och majoritet inflytande som behandlar omfattande attitydbildning eller förändring, den objektiva eller subjektiva karaktären av frågan, fokus kontra indirekt attitydförändring, och den övergående eller ihållande karaktären av denna förändring är inte vanligt, men deras utveckling är ett hoppfullt tecken på framsteg (Butera & Mugny 2001a, Crano & Alvaro 1998, Crano & Hannula-Bral 1994, Gordijn et al. Vad är det som händer? Kognitiva ATTITUDER OCH PERSUASION brännfrågan, som följaktligen modifieras för att återställa kognitiv konsistens. Empiriska tester har stött modellen och dokumenterat att förändringar i relaterade attityder kvarstår tillräckligt länge för att utlösa förändringar i fokusfrågorna för att återställa balansen inom det attitudinala systemet (Crano & Chen 1998). Tillsammans med upptäckter att attityder förändrades som svar på minoritets påverkan är resistenta mot efterföljande övertygande attacker (Martin et al. 2003) tyder dessa resultat på att minoritetsinspirerade attityder kan vara särskilt starka. Gemensamt gruppmedlemskap kan påverka reaktionerna på socialt inflytande inte bara genom motiverat resonemang om medlemmar i gruppen (minoritet) utan också genom sociala kognitionsprocesser (Makkie & Hunter 1999). Status inom gruppen kan bidra till en individerad representation av minoritetsargument, varigenom varje minoritetsmedlem uppfattas som en oberoende informationskälla. Uppfattad doms oberoende, som anses vara en förutsättning för validiteten (Asch 1952), kan stärka den övertygande makten hos minoriteter inom gruppen. Dessa minoriteter kan dra nytta av effekterna av individuerad representation av argument genom att använda kommunikationsstrategier som betonar en aktiv (Kerr 2002), konsekvent påverkan (Myers et al. 2000), samtidigt vädjar till en delad överordnad tro system inom gruppen (Smith et al. År 2000............................................................................................................ Den sociala påverkans dynamiska karaktär framgår inte bara av kognitiva anpassningar inom en individ utan också av strukturella justeringar inom en grupp (Latané & Bourgeois 2001; Prislin m.fl. 2000 Prislin m.fl. , 2002 Vallacher m.fl. 2002b............................................................................................................ Enligt Prislin och kollegernas dynamiska vinst-förlust-asymmetrimodell för förändring i minoritets- och majoritetspositioner upplevs rörelse från värderad majoritet till devalverad minoritet som förlust; den motsatta rörelsen upplevs som vinst. Dessa rörelser har konsekvenser för inflytandet, eftersom förluster i allmänhet upplevs mer intensivt än vinster. Empiriskt stöd för denna postulerade asymmetri erhölls i en rad studier som dokumenterade nya minoriteters dramatiskt negativa reaktioner mot deras grupper, vilka inte uppvägdes av nya majoriteters milda positiva reaktioner mot deras (Prislin et al. 2000 (Prislin m.fl.) , 2002........................................................ På det attitudinella området hade nya minoriteter en tendens att instämma i det nya samförståndet (Prislin m.fl. 2000) och att tolka attitudinella skillnader mellan gruppmedlemmar som mångfald snarare än avvikelse (Prislin m.fl. År 2002).................................................................................................. Däremot stärker nya majoriteter deras attityder genom att öka attitydernas betydelse, bredda de ståndpunkter som de finner oacceptabla och uttrycka mindre tolerans mot motsatta åsikter. Dessa kompletterande effekt- och gruppreaktionsresultat tyder på att den troliga reaktionen från nya majoriteter på nya minoriteter är fientlighet eller antagonism. Dynamiska förändringar i minoritetsstorlek kan också påverka inflytandet, eftersom expanderande minoriteter blir mer inflytelserika när de får konverterar (Clark 1999(Clark, 2001). Empiriska undersökningar av de processer som ligger till grund för denna effekt visar att den ökade makten hos expanderande minoriteter härrör från målens ökade utveckling av sina attityder förändrade som svar på minoritetsinflytande i allmänhet är starkare än de som utvecklas som svar på majoritetstryck (Martin et al. 2003)............................................................................................................ Studiet av attitydstyrka visar varför det kan vara så. Den senaste tidens forskning om attitydstyrka har tagit upp frågan om latent struktur, som inbegriper sammankopplingen av olika styrkerelaterade egenskaper och de processer som ligger till grund för deras utveckling. Faktoranalytiska studier dokumenterade den multidimensionella strukturen av attitydstyrka, men fynd om dimensionalitet har visat sig inkonsekvent (Bassili 1996, Krosnick et al. 1993, Prislin 1996.......................................................................................................... Nyligen genomförda studier har förlitat sig på experimentella metoder för att undersöka dimensionalitet genom att fokusera på föregångare och konsekvenser av olika styrkerelaterade egenskaper. Den logik som styr dessa studier är att i den mån styrka-relaterade funktioner betecknar samma latenta dimension, bör de ha samma föregångare och producera samma konsekvenser, men bör inte orsaka varandra (Bizer & Krosnick 2001, Visser et al. 2003............................................................... Forskning baserad på detta resonemang har visat att attitydens betydelse, även om den är relaterad till attitydens tillgänglighet och engagemang, är en tydlig konstruktion. Den påverkades differentierat av olika aspekter av subjektiv erfarenhet med attitydobjektet (Bizer & Krosnick 2001, Holland et al. 2003, och hade tydliga effekter på information bearbetning och beteende (Visser et al. 2003)............................................................................................................ Fynd om tidigare styrkefunktioner ledde till frågor om de processer genom vilka sådana funktioner utvecklas. Nya bevis tyder på att det finns en mekanism med dubbla processer och persuansioner. Att stödja denna möjlighet är konstaterandet att attitydsäkerhet kan härledas utan ansträngning från lätthet attityd hämtning (tillgänglighet) (Holland et al. 2003), eller genom en ansträngnings-analytisk process för att hämta attityd-pertinent övertygelser ). Denna senare analysprocess föreslogs också i utvecklingen av attitydtillgänglighet från utarbetandet av attitydrelevant information. Framtida forskning skulle gynnas av en enhetlig ram för att ta itu med frågorna om dimensionalitet och utveckling av attitydstyrka. Ett närbesläktat, framväxande tema handlar om de sociala grundvalarna för attitydstyrka. Forskningen visar att inte bara attityder utan också meta-attitudinal egenskaper (t.ex. styrka) är känsliga för socialt stöd, och visar att attityder bedöms som viktigare (Prislin m.fl. 2000) och uttrycks snabbare (Bassili 2003) när de delas socialt. Attityd säkerhet ökar genom prognoser av likhet med i-grupp och olikhet med ut-grupp medlemmar (Holtz 2003 (Holtz, 2004. Ökad attitydsäkerhet och minskad ambivalens till följd av socialt stöd gör attityderna motståndskraftiga mot övertalning (Visser & Mirabile 2004). På så sätt kommer attitydstyrkan, åtminstone delvis, från det sociala sammanhang i vilket attityderna hålls. Troligtvis växer intresset för egenskaper som gör attityder starka, forskning om motstånd mot övertalning återupplivar ett gammalt och långvarigt intresse (McGuire 1964). Denna väckelse har skapat ett utbrott av ansträngningar för att konceptualisera motstånd och förstå dess underliggande processer (Knowles & Linn 2004). Många konceptualiseringar har erbjudits, med mest avgörande motstånd när det gäller resultatet av ett övertygande försök (mot en process eller motivation) (Jacks & O'Brian 2004, Tormala & Petty 2002. Motståndskraft mot övertalning kan ha sitt ursprung i kognitiva och affektiva reaktioner på överklagandet (Fuegen & Brehm 2004, Jacks & Devine 2000, Pfau et al. 2001 )............................................................................................................................ Negativa kognitiva och affektiva reaktioner kan kombineras i ett antal specifika resistensstrategier, vars sannolikhet för användning tycks variera med deras sociala önskvärdhet. Uppenbarligen är socialt önskvärda strategier som angriper överklagandet mer benägna att användas än de som avviker från överklagandets källa (Jacks & Cameron 2003). Effekterna av olika strategier för att motstå övertalning kan variera över tiden. En sällsynt longitudinell studie av resistens visade en relativt bestående effekt av motarguing över tid, men bara en fördröjd effekt av förstärkning av den befintliga attityden (Pfau et al. 2004).................................................................. Tormala och medarbetare betonar metakognitiva faktorers roll (människors uppfattningar och tankar om sina egna kognitiva tillstånd och processer) i motståndskraft mot övertalning och hävdar att motstånd inte nödvändigtvis lämnar de ursprungliga attityderna intakta (Tormala & Petty 2002). Motståndet stärker snarare de ursprungliga attityderna i den utsträckning som det uppfattas som framgångsrikt även inför starka budskap (Tormala & Petty 2004a) Att förena dessa och andra synsätt på ambivalenta attityder till sociala grupper är motivationspositionen, inom vilken ambivalens förstås som en kompromissstrategi för att tillfredsställa motsatta sociala motiv (Mucchi-Faina et al. Europaparlamentets yttrande vid den första be handlingen: Bull. Att belysa motivationskonflikter som ligger till grund för attitydär ambivalens är fortfarande en viktig utmaning. Studiet av påverkan eller känslor i attityder fortsätter att generera forskning om attitydstruktur, där påverkan undersöks som en del av den heliga affect-cognitionbehavior treenigheten av attitydorganisation, samt forskning om attitydförändring, där påverkan undersöks som en avgörande faktor för de dömande processer som ligger till grund för reaktioner på övertygande budskap. Verkan som en särskild komponent i attitydstrukturen antas ha företräde i svar på attitydobjekt (Cervellon & Dubé 2002, Huskinson & Haddock 2004. Enligt den affektiva primacyhypotesen aktiveras emotionella associationer till ett attitydobjekt snabbare än icke-motionella (kognitiva) associationer. Giner-Sorolla (2001 tyder dock på att affektiva (över kognitiva) reaktioner har företräde endast på höga nivåer av extremitet, och för affektivt baserade (versus kognitivt baserade) utvärderingar. I överensstämmelse med rådande dubbelprocessmodeller teoretiserar Giner-Sorolla (1999) om att den påverkan som är förknippad med ett attitydobjekt varierar längs ett kontinuum som sträcker sig från omedelbar till avsiktlig. Omedelbar påverkan är uppenbar i utvärdering av bipolära känslor och känslor som aktiveras snabbt och utan ansträngning, medan avsiktlig påverkan är uppenbar i diskreta, kvalitativt olika känslor som aktiveras gradvis, med tiden. Denna skillnad stämmer överens med Ito & Cacioppos utvärderingsmodell (2001), som postulerar en mångfald av utvärderingsmekanismer. Det förmodade oberoendet hos utvärderingsmekanismerna gör det möjligt för strukturer på lägre nivå att automatiskt bearbeta attitydobjekt i form av affektiv betydelse, medan mekanismer på högre nivå riktar uppmärksamheten på andra egenskaper hos objektet. Utvärderande bearbetning på olika nivåer kan i slutändan resultera i dubbla attityder vars implicita (automatiska, omedelbara) och uttryckliga (deliberata, fördröjda) uttryck är evaluativt oharmoniska. Skillnaden mellan påverkan och kognition i attitydstrukturen har konsekvenser för attitydförändring. Enligt den matchande hypotesen, övertygande överklaganden är effektiva i den utsträckning de matchar den strukturella (affektiv-kognitiva) makeup målinriktad attityd (Edwards 1990). Fabrigar & Petty (1999), som tog upp denna hypotes, löste de metodiska svårigheterna med tidigare forskning och fann att CRANO PRISLINs affektiva övertalning var effektivare när det gällde att förändra attityder som bygger på påverkan än attityder som härrör från kognitioner, men det motsatta, att kognitiv övertalning var effektivare i att förändra attityder som härrör från kognitioner, stöddes inte. Påverkan har undersökts inte bara som en distinkt komponent i attitydstrukturen utan också som en kontextuell variabel med implikationer för övertalning (Petty et al. 2001 a).................................................................. Den kontextuella konceptualiseringen handlar om två typer av känslor: de som aktiveras av det övertygande budskapet, och allmänna känslor och känslor som inte är relaterade till den övertygande vädjan. Den förra, som ofta opereras som budskapsaktiverad rädsla och studeras i övertygande kampanjer som syftar till hälsorelaterade attityder, har gett motstridiga resultat. Das et al bygger på dual-process modeller av övertalning. (2003) granskade såväl informationsbehandling som attitydförändring till följd av överklaganden av rädsla. De fann att rädsla appeller genererade gynnsamma kognitiva reaktioner och därav följande attitydförändring om deltagarna kände sig sårbara för hot. Därför fungerade sårbarheten som en drivfjäder som främjade en positiv bedömning av argumenten i det rädslogivande budskapet och resulterande attitydförändring. Associerad forskning har undersökt på vilket sätt påverkan som inte är relaterad till ett övertygande överklagande formar reaktioner på överklagandet och de processer genom vilka sådant inflytande uppstår. Albarracín och kollegor (Albarracín 2002, Albarracín & Kumkale 2003, Albarracín & Wyer 2001 fann att beroendet av påverkan som information bestämdes av förmåga och motivation att behandla den övertygande överklagande. Verkan tjänade som information i övertalning på måttliga bearbetningsnivåer, där den identifierades som ett potentiellt kriterium för bedömning. På låg nivå av behandling, påverkades inte, och på höga bearbetningsnivåer, det ansågs irrelevant för domar om övertygande överklaganden. Således har förmåga och motivation att bearbeta en curvilinear inverkan på påverkan av främmande, överklagande-orelaterad påverkan (Albarracín & Kumkale 2003). Försök att förstå hur påverkan påverkar bearbetning har fokuserat på de olika effekterna av valsade affektiva tillstånd på utveckling. Tidigare forskning tyder starkt på att negativa stater har en överlägsen ställning när det gäller att främja argumentering. Ny forskning målar upp en mer komplex bild. Bohner & Weinerth (2001) noterade de underlättande effekterna av negativ påverkan på behandlingen endast när det övertygande överklagandet ansågs berättigat. Negativ påverkan som utlösts av ett legitimt överklagande signalerade förmodligen potentiella hot och motiverad noggrann granskning. Däremot tolkades negativ påverkan i samband med överklagandet som en reaktion på illegitimiteten, vilket minskade motivationen för noggrann granskning av budskapet.  ATTITUDER OCH PERSUSION I en demonstration av den motsatta effekten visade Raghunatan & Trope (2002) att positivt humör kan fungera som en resurs vid behandling av självrelevanta överklaganden. Enligt mood-as-resource hypotesen fungerar positiva stämningar som buffertar, vilket gör det möjligt för en person att bearbeta potentiellt hotande men användbar information om självrelevanta frågor. Författarna stödde hypotesen och fann att positivt humör under förhållanden av hög självrelevans främjade noggrann granskning av negativ information, vilket i sin tur ledde till attitydförändring. Under förhållanden med låg självrelevans ledde däremot det negativa humöret, som uppenbarligen tjänade som information, till en mer ingående behandling. Förutom hedonisk ton kännetecknas affektiva tillstånd av ett antal egenskaper som härrör från bedömningsprocessen. Ungefär som meta-attitudinal egenskaper attitydstyrka (Bassili 1996), dessa meta-kognitiva egenskaper affektiva tillstånd representerar intryck av ens känslor och känslor (kontroll, ansvar, säkerhet). Av dessa förefaller den säkerhet som är förenad med en känsla vara en särskilt följd av behandlingen av övertygande överklaganden. Tiedens & Linton (2001), med utgångspunkt i tidigare dokumenterade kongruens längs bedömningsdimensioner mellan tillfälliga emotionella tillstånd och efterföljande domar (Lerner & Keltner 2000), motiverade att säkerhet i samband med en känsla skulle kunna spridas över till efterföljande domar och slutligen bestämma bearbetningsintensitet. Till stöd för detta fann de att både positiva och negativa känslor som kännetecknades av visshet främjade heuristisk behandling, medan positiva och negativa känslor som kännetecknades av osäkerhet främjade systematisk behandling. Dessutom hade samma känslor olika effekter på bearbetningen, vilket främjade utvecklingen när det gällde osäkerhet, men dämpade bearbetningen när den var förenad med säkerhet. Den säkerhet som är förbunden med en känsla för med sig således för att fastställa vissheten om senare övertygande situationer och därav följande behandling. Den överförande effekten av emotionella tillstånd är uppenbar i forskning på känslor framkallade fördomar i sannolikhetsberäkningar (DeSteno et al. År 2002).................................................................................................. Med emotionella tillstånd som information, människor kommer fram till partiska uppskattningar av sannolikheten för händelser, överskatta känslor-kongruenta händelser och underskatta känslor-inkongruenta (DeSteno et al. År 2000............................................................................................................ Dessa känslor-framkallade fördomar i sannolikhetsuppskattningar innebär att den övertygande effekten av meddelanden kan bero på matchningen mellan känslor och den emotionella utformningen av meddelanden. Till stöd för denna hypotes, DeSteno et al. (2004) fann att deltagarna reagerade positivt på övertygande vädjanden i den utsträckning som de känslomässiga konsekvenser som nämns i överklagandet motsvarade de känslor de upplevde under överklagandet. Samtida forskning visar att det finns mer i relationen mellan påverkan och övertalning än blott och bart de emotionella tillståndens tapperhet. Särskilda emotionella tillstånd och deras tillhörande bedömningsrelaterade egenskaper avgör reaktionerna på övertygande överklaganden genom en matchningsprocess, som verkar vara mycket specifik. I denna process fungerar emotionella tillstånd som signaler som informerar mål på Eftersom attityder förutsäga beteende, de betraktas som kronjuvelen i social psykologi. Sparkad av LaPierres (1934) (2002b) visade att starka (motstående svaga) attityder inte bara var mer förutsägbara för beteendet, utan också mindre känsliga för beteendemässig feedback. Starka attityder förblev stabila oberoende av beteendet mellan två attitydbedömningar, medan svaga attityder avsevärt påverkades av beteendet. Hur starka attityderna än är, kan de inte manifesteras beteendemässigt om manifestationen bryter mot självintressets norm. Ratner & Miller (2001) visade att rädslan för att offentligt stödja gynnade orsaker där man inte hade något på spel hindrade icke vördade individer från att agera på sina attityder. Självintresse modererar ABC, vilket framgår av forskningen om effekten av egenintresse i en rad policyrelevanta beslut (Lehman & Crano 2002). I allmänhet är de närmare attityderna knutna till jaget, desto troligare är det att de tjänar som grund för attitydkonsistenta handlingar. Deras styrka i att bestämma beteende sannolikt härrör från deras stabilitet, eftersom självdefinierande attityder är mindre känsliga för sammanhang (Sparks 2000). I en demonstration av bedömningsmetodens modererande roller, Neumann m.fl. (2004) visade att explicita mått på attityder som bedömde avsiktliga, reflekterande utvärderingar (t.ex. frågeformulär) var bättre prediktorer av självrapporterade, övervägande beteende intentioner.  Modellen MODE (motivation och möjlighet som determinanter för spontan kontra tankeväckande informationsbehandling; Fazio & Towles-Schwen 1999) föreslår att attityder styr beteendet antingen genom avsiktliga eller spontana (automatiska) processer. De förra aktiveras av stark motivation och möjlighet att engagera sig i medveten överläggning; aktivering av de senare beror på tillgänglighet. Den mest framträdande av de överläggningsprocesser modeller är teorin om planerat beteende (TPB) (Ajzen 2001; Ajzen & Fishbein 2000, 2005, som postulerar att beteende följer av avsikter och upplevd kontroll över beteende. Avsikter härrör från överväganden om attityder, subjektiva normer och upplevd beteendekontroll. En omfattande TPB-inspirerad litteratur vittnar om modellens heuristiska värde. En metaanalys av 185 studier visade att de konstitutiva elementen i teorin förklarade betydande avvikelser i intentioner (18%) och efterföljande beteenden (13%); subjektiva normer framträdde som den svagaste prediktorn (Armitage & Conner 2001). Terry och Al. (2000a) kritiserade konceptualiseringen av TPB:s normativa komponent och erbjöd ett alternativ mer i linje med ett socialt inflytandeperspektiv. Med utgångspunkt i social identitet och sociala kategoriseringsteorier hävdade de att endast attityder som stöds av gruppnormer skulle förutsäga beteende. Stöd för detta resonemang fanns i en rad studier som visade starkare ABC hos deltagare exponerade för attitydkongruent (versus incongruent) i gruppnormer (Terry et al. 2000b, Vit et al. 2002, särskilt när deltagarna starkt identifierade sig med gruppen (Smith & Terry 2003). Beteende intentioner, den mest omedelbara förutsägaren av beteende i TPB, representerar planer på att agera mot önskade mål. Den imponerande volymen av forskning om den prediktiva giltigheten av intentioner tillät flera metaanalytiska utvärderingar, som nyligen ingick som poster i en övergripande syntes. Sheeran's (2002) meta-analys av 10 meta-analyser visade att i genomsnitt, intentioner förklarade 28% av variansen i efterföljande beteende. En ganska stor del av den oförklarliga variansen är problematisk, oavsett om intentionerna är begreppsmässigt som orsaker till åtgärder, som är fallet i TPB, eller som fokala konstitutiva villkor för åtgärder (Greve 2001). Om man resonerar analogt med attitydstyrka, hävdade man att starka men inte svaga intentioner förutsäger beteende. Empiriska bevis för detta argument hittades i studier som visade att beteendet var nära relaterat till starka intentioner indikerade av hög säkerhet, attitudinal snarare än normativ kontroll, större erfarenhet, självrelevans, och (Ajzen et al. 2004 )................................................................................................................ Denna partiskhet, uppenbar i aktivering av otillbörligt gynnsamma föreställningar och attityder i samband med ett hypotetiskt beteende (avsikt), befanns vara ansvarig för inkonsekvens mellan intentioner att göra monetära donationer och faktiska donationer till en stipendiefond. När deltagarna varnades för fördomar, korrigerade de sina alltför optimistiska avsikter, vilket gjorde dem bättre prediktorer för deras senare faktiska beteende (Ajzen et al. 2004).................................................................. Förutom interventioner som syftar till att göra avsikter mer realistiska eller starka, kan konsekvensen mellan avsikter och beteende ökas genom att utveckla en plan för att engagera sig i ett avsett beteende (Gollwizer 1999). Genomförande intentioner innebär att fatta beslut i förväg om viktiga aspekter av beteendeinitiering och underhåll. De miljösignaler som ingår i genomförande intentioner tros aktivera beteendet automatiskt. Sambandet mellan sammanhang och beteende bör ge signaler om beteende vid varje möte med relevanta kontextuella faktorer. Till stöd för hypotesen att genomförande intentioner främja prestanda av ett avsett beteende, Sheeran & Orbell (1999 fann att individer som specificerat i förväg hur, när, och var de skulle utföra ett beteende var mer sannolikt än de som inte gjorde sådana planer att följa sina avsikter att regelbundet ta C-vitamin och att delta i cervikal cancerscreening (även se Fishbein 2000, Fishbein et al. Vad är det som händer? Medan genomförande intentioner etablera medvetna strategier för att uppnå önskade mål, självreglerande viljeeffektivitet bidrar till måluppfyllelse genom medvetna och icke medvetna mekanismer som tar itu med operativt hur beteende uppnås (Kuhl 2000). Orbell (2004) fann att viljemässig effektivitet, bedömd som koncentration på ett mål och självbestämmande, dämpade effekterna av beteende intentioner på faktiskt beteende; deltagarna hög på viljemässig effektivitet var mer sannolikt än de låg på viljemässig effektivitet att agera på sina intentioner. Dessutom, viljemässig effektivitet medierade effekten av upplevd beteendekontroll på beteendet, stöder Ajzens (2002) hävdar att en direkt effekt av kontrollbarhet på beteendet är lika mycket hänförlig till interna, självreglerande kapacitet som det är till externa beteendemässiga influenser.
Attityder mot ett objekt bygger på relevanta utvärderingar av andra objekt, tillgängligheten till dessa utvärderingar, respondentens påverkan, humör och känslor samt ny information, källan till denna information och respondentens förhållande till källan REF.
Attitudes and Persuasion
{'venue': 'Annual review of psychology', 'journal': 'Annual review of psychology', 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}