För ungefär 50 000 år sedan kan våra neandertalare ha skapat de första artefakterna - benflöjter - för att hjälpa till att producera tonalmusik (Wilford, 1996). För ett decennium sedan introducerade Rumelhart och McClelland (1986) först en ny uppsättning beräkningsverktyg – parallella distribuerade bearbetningsmodeller (PDP) av mänsklig kognition – som skulle kunna hjälpa oss att ytterligare förstå det musikaliska arvet från de senaste 50 årtusendena. Fem år senare publicerades den första boken om musikalisk användning av dessa nya beräkningsverktyg (Todd & Loy, 1991), och nu, efter en liknande kort tid, presenterar vi den aktuella volymen med förhoppningen om att sammanfatta det senaste arbetet inom detta område. Vad är det här för område? Författarna till kapitlen i denna volym, samtidigt som de kommer från en mängd olika discipliner, alla syftar till att öka förståelsen för de processer genom vilka vi gör och lyssnar på musik. Dessa processer antas alla genomföras i kognitiva och perceptuella mekanismer, som fungerar på olika representationer av musik i våra hjärnor och kroppar. För att lära sig mer om de processer och representationer som är involverade i musikuppfattning, produktion, förståelse och komposition, gör forskarna här datormodeller baserade på "brain-style computation" för att se om vi exakt kan fånga människans musikaliska beteende i ett artificiellt system. I vilken utsträckning vi lyckas speglar vår förståelse för de musikaliska fenomen som är inblandade. Modellerna använder alla någon form av PDP, mönstrad efter det sätt som mängden sammankopplade neuroner i hjärnan process information. Dessa så kallade "connectionist" eller neurala nätverk dator modeller tillåter undersökning av processer, såsom lärande och generalisering, och former av representation, såsom icke-symboliska fördelningar av aktivitet, som var svårt eller omöjligt att studera i tidigare psykologiska modeller. Därför är de "musikala nätverken" i denna bok alla avsedda att hjälpa oss att utforska och lära oss mer om hur våra sinnen – och hjärnor – beter sig när vi uppfattar och tänker musikaliskt. De flesta av de artiklar som samlas här kommer från ett specialnummer av tidskriften Connection Science som vi redigerat om ämnet musik och kreativitet. Vi har nyligen lagt till artiklar om connectist tillvägagångssätt till musikaliskt beteende som även har framträtt i andra tidskrifter, och nya kapitel som skrivits specifikt för denna volym, för att göra vår täckning av det nuvarande tillståndet på fältet så komplett som möjligt. Forskningen spänner över ett brett spektrum av musikalisk aktivitet, från perception av tonhöjd, tonalitet, mätare och rytm, till minne och bearbetning av melodisk struktur, till de kreativa processer som ligger till grund för komposition och harmonisering. Som sådan tror vi att det finns stort intresse i dessa kapitel för läsare som studerar och arbetar inom ett brett spektrum av kognitiva vetenskapsområden, inklusive perception, psykologi, neurovetenskap, artificiell intelligens, musik, och
Andra tillämpningar av neurala nätverk för musik och ljud beskrivs i REF.
Musical Networks: Parallel Distributed Perception and Performance
{'venue': 'Computers & Mathematics with Applications', 'journal': 'Computers & Mathematics with Applications', 'mag_field_of_study': ['Psychology']}