De flerspråkiga länkarna i Wikipedia ansluter sidor i samma ämne skrivna på olika språk. I teorin bör varje ansluten komponent vara en klick och täcka ett ämne. Osammanhängande redigeringar och uppenbara misstag resulterar dock i ämnessammankomst, vilket ger en icke-trivial topologi som studeras i denna uppsats. Vi visar att komponentstorleksfördelningen följer maktlagen, och vi förklarar avvikelser i fördelningen som resultat av vissa redigeringskonventioner. Därefter föreslår vi en metod för att filtrera bort kliquer och studera grundläggande egenskaper hos det resulterande skelettet, som visar sig vara skalfritt. PAC-nummer: 89,75. Hc, 89.75.Da, 89.75.Fb Under de senaste åren har Wikipedia i allt högre grad varit föremål för vetenskapliga studier, både kvalitativa och kvantitativa [15]. Dess innehåll tjänar som ett utmärkt exempel på ett stort komplext nätverk [1], som uppvisar exponentiell tillväxt i antalet bidragsgivare och textinnehåll [2]. Tillväxten har beskrivits i termer av den förmånliga anslutningsmekanismen [3], och dynamiken i användarbidrag (t.ex. konfliktmönster) har studerats noggrant [4, 5]. I detta dokument undersöker vi ännu en, hittills obeskriven, aspekt av detta nätverk: topologin för de interspråkiga länkarna. Analysen bygger på databasdeponier som hämtades den 27 augusti 2008. På den tiden definierades länkar mellan språk som "länkar från vilken sida som helst (framför allt artiklar) på ett Wikipediaspråk till samma ämne på ett annat Wikipediaspråk" [6]. Med tanke på denna definition är den förväntade topologin för nätverket trivial: varje ämne bör representeras av en separat, isolerad klick bestående av alla sidor i ämnet, varje klick bör innehålla högst en sida från en viss språkutgåva, och det bör inte finnas några andra länkar i nätverket. Matematiskt sett bör summan av alla länkar bilda ett ekvivalensförhållande, vilket uppfyller ytterligare ett villkor: Dock, den programvarumotor som driver Wikipedia inte genomdriva samstämmighet i nätverket: varje sida upprätthåller en lista över utgående interlanguage länkar. Det finns användarstyrda program, så kallade bots, som lägger till de saknade länkarna genom att utföra symmetrisk och transitiv stängning. Detta innebär att för varje länk a → b bots lägga b ← a om saknas, och för varje par länkar a → b → c lägga till en → c om saknas. Det motsatta problemet med att ta bort de extra länkarna är inte trivialt: medan det är lätt att upptäcka en konflikt med hjälp av en automat, lösa det kräver förståelse för innehållet på de inblandade sidorna. Till exempel, en enkel program traversing nätverket kan * Elektronisk adress: bolo@icm.edu.pl upptäcka följande konflikt (ett verkligt exempel, som redan har korrigerats): sv:Tap (valve)  en:Rubinetto. es:Grifo  på:Griffin. Här kan ett program lyfta en flagga eftersom två sidor på samma språk finns i en ansluten komponent, men en människa måste läsa artiklarna för att hitta felaktiga länkar. Låt oss fortsätta att studera egenskaperna hos två nätverk av interlanguage länkar: en ansluter artiklarna (A), och den andra ansluter kategorierna (C). I båda fallen kommer vi att behandla nätverken som oriktade grafer, förutsatt att det finns en länk a − b iff det finns en interlanguage länk a → b eller b ← a. Nätverk A består av 11 510 142 noder och 89 339 694 länkar. Ungefär. 42% av noderna är isolerade, och de återstående noderna är grupperade i 1 223 183 anslutna komponenter. Nätverk C består av 1 724 088 noder och 13 902 852 länkar, ca. 51,5% av noderna är isolerade, och resten är grupperade i 118 039 anslutna komponenter. Vi kommer att säga att en ansluten komponent är sammanhängande när inga två sidor är på samma språk [16], och att den är komplett när den innehåller alla möjliga länkar (dvs., är en klick). Det finns 59 323 osammanhängande komponenter i A och 6 152 osammanhängande komponenter i C. I båda fallen är det ca. 5 % av alla icke-singleton anslutna komponenter. Fullständighet korreleras med konsekvens: till exempel när det gäller A är 63 % av de sammanhängande komponenterna fullständiga, och 99 % innehåller minst hälften av alla möjliga länkar. Å andra sidan är ingen av de osammanhängande komponenterna komplett, och endast omkring 61 % innehåller minst hälften av alla möjliga länkar. Komponentstorlek vs. rank tomter för A och C presenteras i figur 1. Värdena för de sammanhållna och osammanhängande komponenterna anges separat. För de osammanhängande komponenterna i varje nätverk visas också antalet engelska sidor (ett grovt mått på antalet ämnen) jämfört med rang. Alla tomter har logaritmiska skalor. De plottade punkterna är (styckvis) väl approximerade med raka linjer, vilket indikerar att en komponent storlek s är en power-law funktion av dess rang r, nämligen: s r −γ. Power-law distributioner påträffas i olika miljöer, till exempel: fördelningen av stadsstorlekar [8],
Bolikowski presenterar en intressant studie om topologin för tvärlänkar i Wikipedia REF.
Scale-free topology of the interlanguage links in Wikipedia
{'venue': None, 'journal': 'arXiv: Physics and Society', 'mag_field_of_study': ['Mathematics', 'Physics']}