Sammanfattning av denna webbsida: Även om undersökningsforskningen har stått i centrum för samhällsvetenskapen i årtionden och samhällsvetenskaplig forskning med digitala spårdata har växt snabbt under de senaste åren, hittills finns det relativt få studier som kombinerar dessa två datatyper. Detta kan vara förvånande med tanke på möjligheterna att länka samman undersökningar och data om digitala spår, men samtidigt är det viktigt att notera att insamling och analys av sådana länkade data är utmanande i flera avseenden. De tre nyckelfrågorna är: 1) datalänkning, inklusive informerat samtycke för studier på individnivå, 2) metodologiska etiska frågor som hindrar den vetenskapliga (om)analysen av länkade undersökningsdata och digitala spårningsdata och 3) utveckling av konceptuella och teoretiska ramar som är anpassade till dessa datas flerdimensionella karaktär. Denna specialfråga syftar till att ta itu med dessa utmaningar genom att presentera banbrytande metodarbete om hur man bäst samlar in och analyserar länkade data samt studier som framgångsrikt kombinerat undersökningsdata och digitala spårdata för att hitta innovativa svar på relevanta samhällsvetenskapliga frågor. Linking Twitter and survey data: The impact of survey mode and demografics on consensit rates over tre UK studys / Tarek Al Baghal, Luke Sloan, Curtis Jessop, Matthew L. Williams & Pete Burnap) Sammanfattning: I ljuset av frågor som ökande enhet non-response i undersökningar, flera studier hävdar att sociala medier källor såsom Twitter kan användas som ett livskraftigt alternativ. Men det finns också ett antal brister med Twitter-data såsom frågor om dess representativitet för den bredare befolkningen och oförmågan att validera vilkas data du samlar in. En användbar väg framåt kan vara att kombinera enkät- och Twitterdata för att komplettera och förbättra båda. För att göra detta krävs först samtycke inom ramen för en undersökning. Denna studie undersöker samtyckesbesluten i tre stora representativa undersökningar av den vuxna brittiska befolkningen för att länka Twitter-data till enkätsvar, och den inverkan som demografi och undersökningsläge har på dessa resultat. Resultaten tyder på att samtyckesfrekvensen för datalänkning är relativt låg, och detta förmedlas delvis med hjälp av läge, där person-mot-ansiktsundersökningar har högre samtyckesfrekvens än webbversioner. Dessa resultat är viktiga för att förstå möjligheterna att länka Twitter- och enkätdata, men också för samtyckeslitteraturen i allmänhet. Samla in enkät- och smartphonesensordata med en app: Möjligheter och utmaningar kring integritet och informerat samtycke / Frauke Kreuter, Georg-Christoph Haas, Florian Keusch, Sebastian Bähr & Mark Trappmann Sammanfattning: Den nya europeiska dataskyddsförordningen (GDPR) ställer ökade krav på digital datainsamling. Detta papper rapporterar från en 2018 tysk nation-omfattande population-baserad sannolikhetsapp studie där deltagarna ombads med en GDPR-kompatibel samtycke process för att dela en serie digitala spårdata, inklusive geolocation, accelerometer data, telefon och text meddelandeloggar, appanvändning, och för att ge tillgång till deras adressbok. Med cirka 4 300 inbjudna och cirka 650 deltagare visar vi (1) personer var lika villiga att dela med sig av så omfattande digitala spårningsdata som de var i studier med mycket mer begränsade förfrågningar, (2) trots att de tillhandahölls mer beslutsrelaterad information, deltagarna knappast differentierade mellan de olika dataförfrågningar som gjorts, och (3) när deltagarna gav sitt samtycke tenderade de inte att återkalla den. Vi visar också (4) bevis för en allmänt hållen tro att förklaringar om datainsamling och dataanvändning ofta inte läses noggrant, åtminstone inte i själva appen, vilket visar behovet av forskning och användarupplevelseförbättringar för att på ett adekvat sätt informera och skydda deltagarna. Vi avslutar med förslag till området för att skapa ett sigill av godkännande från professionella organisationer för att hjälpa forskarsamhället att främja en säker användning av data. Vem är utsatt för nyheter? Det beror på hur du mäter: Examining self-reported vs. behavyal news exposition measures / Emily K. Vraga & Melissa Tully Sammanfattning: Trots vikten av nyhetsexponering för politiska resultat, är nyhetskonsumtion notoriskt svårt att mäta och felrapportering av nyhetsexponering är vanligt. I denna studie jämför vi deltagarnas nyhetsbeteenden som mäts på en nyhetsaggregators webbplats med deras självrapporterade sagoval omedelbart efter exponering. Vi finner att både individuella och kontextuella egenskaper - särskilt närvaron av politiska signaler i nyhetsrubriker -influens rapportering av sagoval. Som ett resultat, nyhetspublik profiler skiljer sig med hjälp av självrapporterade kontra beteende åtgärder, skapa två olika bilder av nyhetsexponering. Mer uppmärksamhet behövs för att förbättra strategier för nyhetsmätning för att ta itu med felrapportering och för att förbättra riktigheten i nyhetspublikprofiler.
Forskare har också försökt integrera enkätdata och digitala spår för att analysera och avslöja samhällsvetenskapliga frågor REF.