Trafikstockningar är ett allvarligt och växande problem. De omedelbara konsekvenserna av trafikstockningar kan variera från förseningar till minskad genomströmning av fordon. Långsiktiga konsekvenser är bland annat minskad säkerhet, miljöföroreningar och minskad ekonomisk konkurrenskraft. Fortsatt utbyggnad av transportanläggningar kan inte vara den enda lösningen på problem med antingen omedelbar eller långväga överbelastning. Författarna anser att trafikstockningar kan lindras med hjälp av lämpliga kontrollåtgärder och strategier. I detta syfte ger detta dokument en översikt över avancerad trafikstyrning för stadsvägnät och motorvägsnät samt för vägväglednings- och informationssystem. Fast-tid tekniker som använder historiska data för att sätta upp strategier för specifik tid-på-dag kontroll diskuteras, men huvudfokus i dokumentet är på trafikkontroll strategier som använder styringångar i realtid för att uppnå angivna mål. När man tittar på vägnäten i städerna ger författarna en översikt över metoder för optimal användning av trafikljus. Målet är att minimera fordonens tid i vägnätet. Kontrollen kan utövas med hjälp av system som tar hänsyn till: • antal och sammansättning av stadier vid korsningar under vilka en uppsättning trafikströmmar har rätt till väg, • varaktighet för grönt ljus för varje steg, • tid som tas för en fullständig signalcykel att äga rum i en korsning, • offset mellan cykler vid successiva korsningar. Författarna definierar olika typer av strategier för trafikstyrning i städer och ger exempel på befintliga strategier. De flesta industriländer använder nu fasta tidsstrategier för trafikstyrning i städer. Den fasta tiden strategi SIGCAP rekommenderas för att förhindra övermättnad i korsningar med hög efterfrågan variabilitet. Fast-tid strategier som använder fas-baserade metoder för att överväga olika mellanstegskombinationer nämns också. Grundläggande drift förklaras för MAXBAND, en fast tid kontroll strategi utformad för att ge samordnad kontroll av flera korsningar på en tvåvägs trafikartär. TRANSYT, den mest populära fasta tider samordnade kontroll strategi, beskrivs i någon detalj. Denna strategi har gjort besparingar på 16 % av den genomsnittliga restiden genom nät som den har tillämpats på. Trafikresponsiva strategier utnyttjar realtidsmätningar som samlas in av sensorer såsom induktiva loopdetektorer. Författarna påpekar att samordnad trafik-responsive strateDigital Object Identifier 10. 1109 /JPROC.2003 gies, när lämpligt utformade, är potentiellt effektivare än fast tid system. De nämner SCOOT-systemet, en trafikansvarig version av TRANSYT som har använts i över 150 städer, och påpekar att SCOOT:s prestanda försämras under mättade trafikförhållanden. En diskussion om flera mer nyligen utvecklade samordnade trafikresponsiva strategier beskriver det grundläggande problem de alla står inför: användning av lösningsalgoritmer som är exponentiellt komplexa och som begränsar realtidslösningar till endast en korsning. Lagra och framåt tekniker för modellering av stadstrafikledning möjliggör användning av mycket effektiva optimeringsmetoder för att samordna realtidskontroll vid flera korsningar. Dessa tekniker kan hantera mättade trafikförhållanden. Lagra och framåt strategier används i Skottland, Grekland och Israel, med mycket tillfredsställande resultat. Författarna anser att för stora trafiknät som omfattar både motorvägar och stadsvägar erbjuder butiks- och framtidstekniker en genomförbar strategi för integrerad kontroll i realtid. När man tittar på motorvägar ser författarna anläggningar som inte kan leverera sin trafikkapacitet under rusningstid när de mest behövs på grund av brist på lämpliga trafikledningssystem. Tidigt i detta dokument utvecklas och tillämpas ekvationer för att visa att den totala tid som används av fordon i ett motorvägsnät kan minskas med upp till 50 % (halva den totala restiden) med hjälp av en strategi som bygger på mätning av flödet av fordon genom motorvägar på ramper. Författarna konstaterar dock att motorvägstrafikkontroll är undantag snarare än regel, och potentialen för rampmätning för att minska trängsel har ännu inte förverkligats. Papperet påpekar att rampmätning är en mycket känslig teknik. Inkorrekt, svag mätning kan misslyckas med att förhindra trängsel, medan alltför stark mätning kan förhindra full användning av motorvägens kapacitet. En mätstrategi som är populär i Nordamerika beskrivs, liksom en strategi som används i Skottland. Författarna rapporterar att vid en fälträttegång i Paris, ALINEA-strategin, var den framstående artisten. Dessutom verkar en multivariabel regleringsstrategi (METALINE) som använder sig av mätningar av motorvägstrafikens volym och on-rampvolymer inte ge någon fördel jämfört med ALINEA:s rampmätningsstrategi när det gäller att minska trängsel som återkommer från timme till timme och från dag till dag. METALINE kunde dock bättre hantera icke återkommande trafikolyckor. Papperet beskriver simulering av optimal styrning för en ringväg runt Amsterdam, med hjälp av mjukvaran AMOC. Författarna finner dock ännu inget genomförande av avancerade kontrollstrategier som försöker minimera den tid som fordonen tillbringar i stora motorvägstrafiknät.
Aktiverade TSC:er REF använder sig av loopdetektorer, som är elektromagnetiska sensorer monterade i vägbeläggningen.