Vår ursprungliga tidning (Grosz, Joshi och Weinstein 1983) om centrering hävdade att vissa enheter som nämns i ett uttalande var mer centrala än andra och att denna egenskap medförde begränsningar för en talares användning av olika typer av hänvisningsuttryck. Centrering föreslogs som en modell som stod för detta fenomen. Vi hävdade att koherensen av diskursen påverkades av kompatibiliteten mellan centrerande egenskaper hos ett yttrande och val av hänvisningsuttryck. Därefter reviderade och utvidgade vi de idéer som presenterades där. Vi definierade olika centrering konstruktioner och föreslog två centrering regler i termer av dessa konstruktioner. Ett utkast till manuskript som beskriver detta utarbetade centrerande ramverk och presenterar några initiala teoretiska påståenden har varit i stor spridning sedan 1986. Detta utkast (Grosz, Joshi och Weinstein 1986) har lett till ett antal dokument från andra om detta ämne och har i stor utsträckning citerats, men har aldrig publicerats. 1 Vi har uppmanats att publicera den mer detaljerade beskrivning av centrering ram och teori som föreslås i Grosz, Joshi, och Weinstein (1986) så att en officiell version skulle vara arkiverat tillgänglig. Uppgiften att slutföra och revidera detta utkast blev mer skrämmande när tiden gick och fler och fler dokument dök upp på centrering. Många av dessa artiklar föreslog utvidgningar eller revideringar av teorin och försökte besvara frågor som ställdes i Grosz, Joshi och Weinstein (1986). Det har blivit allt tydligare att det skulle vara bra att ha ett "definitivt" uttalande av * Division of Applied Sciences, Harvard University, Cambridge, MA. E-post: grosz@das.harvard.edu. t Data- och informationsvetenskap, University of Pennsylvania, Philadelphia, PA. E-post: joshi@linc.cis.upenn.edu. :~ Institutionen för filosofi, University of Pennsylvania, Philadelphia, PA. E-post: weinstei@linc.cis.upenn.edu. 1 De tidiga utkasten till Grosz, Joshi och Weinstein (1986) var i omlopp från 1983. Vissa hänvisningar till annat arbete har daterats mellan 1983 och 1986. Detta arbete utnyttjade dessa tidigare utkast. Beräkningslingvistik Volym 21, Nummer 2 de ursprungliga motiven för centrering, de grundläggande definitionerna som ligger till grund för centreringsramen och de ursprungliga teoretiska påståendena. I detta dokument försöker man fylla detta behov. För att uppnå detta mål har vi valt att ta bort beskrivningar av många öppna forskningsfrågor i Grosz, Joshi och Weinstein (1986) samt lösningar som endast delvis utvecklats. Vi har också kraftigt förkortat diskussionen om kriterier för och begränsningar av en möjlig semantisk teori som grund för detta arbete.
diskussionen i REF ).
Centering: A Framework For Modeling The Local Coherence Of Discourse