Ett kommunikationsnät kallas ett radionät om dess noder utbyter meddelanden på följande begränsade sätt. Först, en skicka operation utförs av en nod levererar kopior av samma meddelande till alla direkt nåbara noder. För det andra kan en nod med framgång ta emot ett inkommande meddelande endast om exakt en av dess grannar skickade ett meddelande i det steget. Det är denna semantik av hur portar vid noder skickar och tar emot meddelanden som definierar nätverken snarare än det faktum att endast radiovågor används som kommunikationsmedel; men om så är fallet används bara en enda frekvens. Vi diskuterar algoritmiska aspekter av utbyte av information i sådana nätverk, med fokus på distribuerade randomiserade protokoll. Specifika problem och lösningar beror mycket på topologin av den underliggande nåbarhet grafen och hur mycket noderna vet om det. I enhop nätverk kan varje par av noder kommunicera direkt. Denna typ av nätverk är också känd som flera access kanal. Populära sändningsprotokoll som används på sådana kanaler är Aloha och den exponentiella backoffen. Multi-hop nätverk kan ha godtycklig topologi och paket måste dirigeras hoppning genom en sekvens av angränsande noder. Distribuerade protokoll som drivs av sådana nätverk är vanligtvis robust nog att inte förvänta noderna att känna sina grannar. Dessa ad-hoc nätverk och protokoll modellerar situationen när noder är mobila och inte förlitar sig på en fast infrastruktur.
Som Chlebus REF förklarade, i ett radionät, kan en nod bara höra ett meddelande om det skickades av en granne och denna granne var den enda granne som utförde en sändaroperation i det steget.
N I ] 3 0 D ec 2 01 7 Randomized Communication in Radio Networks