dynamisk fråga, frågeförhandsgranskning, nätverk informationssystem, visualisering, direkt manipulering, geovetenskap Dynamiska frågor har visat sig vara en effektiv teknik för att bläddra information, och att hitta mönster och undantag. Dynamiska frågor innebär interaktiv kontroll av en användare av visuella frågeparametrar som genererar snabb (100 ms uppdatering), animerade, och visuella displayer av databas sökresultat. Data från tidiga implementeringar lagrades i lokalt minne för att garantera optimal hastighet. Problem uppstår när datan är mycket stor och distribueras över ett nätverk. För att lösa problemen med långsamma nätverk och datavolym föreslår vi en tvåfas strategi för att fråga formulering med hjälp av frågeförhandsgranskningar och frågeförfiningar [1]. Förhandsgranskningsmekanismer har använts tidigare [2] och vi tror att användningen av dem kommer att vara en viktig del av framgångsrika gränssnitt för nätverksanslutna informationssystem (t.ex. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Vi använder exemplet med NASA:s jordobservationssystem Data and Information System (EOSDIS) för att illustrera vår strategi. Snart kommer användarna att kunna hämta jordforskningsdata från hundratusentals dataset från centra runt om i landet. Klassiska formulär fyll-in gränssnitt för EOSDIS finns, men noll-hit frågor är ett problem och det är svårt att uppskatta hur mycket data är tillgänglig på ett givet ämne. I vår prototyp gränssnitt användare väljer först grova intervall för några attribut (tid, plats och parameter) i frågeförhandsgranskningen (Figur 1). Effekten av deras val visas på förhandsgranskningsbarerna som uppdateras dynamiskt för att återspegla antalet tillgängliga datauppsättningar: t.ex. När en användare väljer Nordamerika speglar förhandsgranskningsbarerna fördelningen av dataset för Nordamerika. Förhandsgranskningsgränssnittet för frågor använder sig av datauppsättningsräkningar som underhålls av leverantörer om deras innehav, och laddas ner när användare initierar en EOSDIS-session. När antalet datauppsättningar är tillräckligt litet motsvarar metadata (dvs. standardiserade data om data) frågeförfiningsfasen. Ett andra dynamiskt frågegränssnitt gör det möjligt för användare att ange exakta värden för fler attribut och ytterligare filtrera resultatuppsättningen. Tidslinjen visar täckningen av datauppsättningarna, som redan zoomatats på de år som valts i frågeförhandsgranskningen. Stora dataset visas högst upp, små i botten, färgkodad av bearbetningsnivå. En aktiv markör belyser motsvarande attributvärden: plats, sensorer, kampanj, datacenter etc. Prototypen som visas i videon genomfördes i Tcl/Tk, men en partiell Javaimplementation finns också tillgänglig (figur 1 och 2) på: http://www.cs.umd.edu/projects/hcil/ Research/1995/dq-for-eosdis.html Tvåstegsmetoden utvidgar användningen av dynamiska frågor till nätverksmiljöer. Det togs väl emot av testanvändare från forskarvärlden och övervägs för prototyper i det operativa EOSDIS-systemet. Vi samlar nu in verkliga data för prototypen och arbetar med datastrukturer som kan hantera 100.000 poster i frågeförfiningen [4]. TILLÄMPNINGEN AV KONKURRENSREGLERNA I EUROPEISKA UNIONEN
Under tiden, i IVEA, använder vi frågeförhandsgranskningar REF.