Bakgrund: Medicinska appar är allmänt tillgängliga, allt mer används av patienter och kliniker, och främjas aktivt för användning i rutinvård. Det finns dock få systematiska bevis för att undersöka eventuella risker i samband med appar avsedda för patientanvändning. Eftersom självmedicinering fel är en erkänd källa till påverkbar skada, apps som påverkar medicinering användning, såsom doskalkylatorer, förtjänar särskild granskning. Vi undersökte exaktheten och den kliniska lämpligheten hos appar för beräkning av medicineringsdoser, med fokus på insulinkalkylatorer för patienter med diabetes som en representativ användning för ett vanligt långvarigt tillstånd. Metoder: Vi gjorde en systematisk utvärdering av alla snabb-/kortverkande snabbverkande insulindoskalkylatorer på engelska tillgängliga för iOS och Android. Resultat: Sökningar identifierade 46 räknare som utförde enkla matematiska operationer med hjälp av planerat kolhydratintag och uppmätt blodglukos. Medan 59 % (n = 27/46) av apparna inkluderade en klinisk friskrivning, dokumenterade endast 30% (n = 14/46) beräkningsformeln. 91 % (n = 42/46) saknade numerisk indatavalidering, 59 % (n = 27/46) tillät beräkning när ett eller flera värden saknades, 48 % (n = 22/46) använde tvetydig terminologi, 9 % (n = 4/46) använde inte tillräcklig numerisk precision och 4 % (n = 2/46) lagrade inte parametrarna troget. 67 % (n = 31/46) av apparna medförde en risk för olämplig rekommendation om utmatningsdos som antingen bröt mot grundläggande kliniska antaganden (48 %, n = 22/46) eller inte motsvarade en angiven formel (14 %, n = 3/21) eller korrekt uppdatering som svar på ändrade användaringångar (37 %, n = 17/46). Endast en app, för iOS, var emissionsfri enligt våra kriterier. Inga betydande skillnader observerades i fråga om prevalens per betalningsmodell eller plattform. Slutsatser: De flesta apps för insulindosräknare ger inget skydd mot, och kan aktivt bidra till, felaktiga eller olämpliga dosrekommendationer som sätter nuvarande användare i riskzonen för både katastrofal överdos och mer subtila skador till följd av suboptimal glukoskontroll. Hälso- och sjukvårdspersonal bör vara mycket försiktiga när det gäller att rekommendera oreglerade dosräknare till patienter och ta itu med app-säkerheten som en del av självhanteringsutbildningen. Förekomsten av fel som kan tillskrivas felaktig tolkning av medicinska principer understryker vikten av klinisk input under appdesign. Systemiska frågor som påverkar säkerheten och lämpligheten hos appar med högre risk kan kräva samordnad övervakning och åtgärder på nationell och internationell nivå som involverar tillsynsmyndigheter, hälso- och sjukvårdsmyndigheter och appbutiker.
När det gäller beräkningen av insulindosen gav 67 % av apparna olämpliga rekommendationer om utmatningsdoser som sätter användarna i riskzonen REF.
Smartphone apps for calculating insulin dose: a systematic assessment