I dokumentet behandlas en modell för konkurrens mellan företag som producerar en homogen vara i en nätverksbaserad miljö. Ett bipartit diagram bestämmer vilken undergrupp av marknader ett företag kan leverera till. Företagen konkurrerar med la Cournot och bestämmer hur deras produktion skall fördelas på de marknader som de är direkt anslutna till. Vi utgår från att marknaderna har en omvänd linjär efterfrågan och att företagen har kvadratiska produktionskostnader. Först visar vi att den resulterande Cournot spelet har en unik jämvikt för varje givet nätverk och ger en karakterisering av produktionsmängderna vid jämvikt. Våra resultat identifierar en nära koppling mellan jämviktsutfallet och försörjningsvägarna i den underliggande nätverksstrukturen. I synnerhet visar vi att om två företag ser sin produktion på olika marknader som strategiska substitut eller komplement beror kritiskt på de vägar mellan dessa marknader i linjediagrammet som induceras av det ursprungliga bipartitnätet. Beväpnad med en karakterisering av beslut om jämviktsförsörjning, undersöker vi effekten av förändringar i nätverksstrukturen på företagens vinster och konsumenternas välfärd. För det första studerar vi frågan om ett företag som kommer in på en ny marknad. Vi visar att inträdet kanske inte gynnar vare sig företaget eller konsumenterna som ett sådant drag påverkar hela vektorn för produktionsmängder. Företaget kan utsättas för en mer aggressiv konkurrens på sina ursprungliga marknader på grund av sitt inträde på en ny marknad. Dessutom är effekten på andra företag och konsumenter också beroende av var de befinner sig i nätet. Detta står i skarp kontrast till standardresultaten i Cournot oligopol där inträde innebär ökad konkurrens på marknaden och därmed högre konsumentvälfärd. På samma sätt är effekten av en sammanslagning mellan två företag på vinsterna och den allmänna välfärden till stor del beroende av konkurrensstrukturen på den ursprungliga Cournot-marknaden. I synnerhet visar vi att insikter från analysen av sammanslagningar på en inre marknad inte förs över i en nätverksbaserad miljö. Index för marknadskoncentration är otillräckliga för att korrekt redovisa näteffekten av en fusion och man bör inte begränsa uppmärksamheten till de marknader som de företag som deltar i koncentrationen levererar till. Slutligen undersöker vi en kartells verksamhet, inklusive alla företag. Vi visar att kartellen maximerar sina vinster genom att på lämpligt sätt segmentera marknaderna bland sina medlemmar så att ett företag levererar enbart till dem som det tilldelats, och vi tillhandahåller en algoritm som beräknar de optimala produktionsmängderna för varje företag i kartellen.
Arbetet [1, Ref fokuserade på karakterisering och beräkning av Nash equilibria, och undersökte effekterna av förändringar i (bipartit) nätverksstruktur på säljarens vinst och köparens överskott.