Vi föreslår en beräkningsorienterad icke-monotonisk multimodal logik som härrör från kombinationen av temporaliserad agentur och temporaliserade normativa positioner. Vi argumenterar om dessa föreställningars avskyvärda natur och sedan visar vi hur man representerar och resonerar med dem i samband med Defeasible Logic. Ett ökande antal verk på agenter antar att normativa begrepp i artificiella samhällen kan spela en avgörande roll, vilket möjliggör en flexibel samordning av autonoma agenter [5, 20, 15]. Det förefaller särskilt viktigt att modellera organisationer för agenter när det gäller policybaserade normativa system. Därför bör en organisation kännetecknas av att ange de normativa ståndpunkter som är relevanta för utformningen av organisationens struktur. Dessa positioner inkluderar skyldigheter, tillstånd, men också befogenheter, som till exempel befogenheter att skapa ytterligare normativa positioner på chefen för andra agenter. I detta dokument kommer vi att utveckla ett formellt system för att redogöra för flera grundläggande begrepp som krävs för att modellera policybaserade normativa system. Dessa begrepp kommer att integreras i en icke-monotonisk och beräkningsorienterad ram baserad på Defeasible Logic (DL). Ur begreppsmässig synvinkel är det välkänt att de grundläggande deontiska kvalifikationerna (obligatoriska, förbjudna, tillåtna och fakultativa) inte är tillräckliga för att fånga upp alla grundläggande normativa begrepp, såsom begreppen rättigheter och makt. Av denna anledning kommer vi först att i DL redogöra för begreppet annan direkt skyldighet [14] att uttrycka, t.ex., den första Hohfeldianska uppsättningen grundläggande begrepp: plikt, rätt, icke-rätt och privilegier. För det andra kommer vi att inrikta oss på olika typer av normativa villkor. Detta kommer att göra det möjligt för oss att karakterisera också idén om normativ makt och formulera många potestativa begrepp som den andra Hohfeldianska uppsättningen begrepp: makt, ansvar (eller, underkastelse, för att undvika förväxling med begreppet ansvar, som används i skadeståndsrätt), funktionshinder och immunitet. I allmänhet skall vi se hur analysen av normativa villkor och normativa ståndpunkter måste inbegripa tidsmässiga aspekter för att fånga upp ett antal nyanser i perspektivet av en finkornig klassificering av sådana begrepp. I själva verket sker normativa bestämningar längs tidsaxeln: Normativa förutsättningar håller eller inträffar vid vissa tidsmässigt karaktäriserade tillfällen, och följaktligen håller också deras effekter kvar eller inträffar inom tidsmässiga gränser. Genom att tillhandahålla en analys av normativa villkor kan vi inte avstå från att införa vissa tidsbegrepp, även om vi så mycket som möjligt undviker komplexiteten i temporallogiken. I detta avseende kommer vi i grund och botten att skilja mellan "ihärdiga" normativa positioner, som följer den så kallade lagen om temporal tröghet eller tidsmässig ihärdighet, och de som är tidsenliga med avseende på vissa händelser eller förhållanden. I detta avsnitt redogörs systematiskt för de grundläggande rättsliga begrepp som behandlas i dokumentet. I stället för att ge allmänna definitioner föredrar vi att illustrera alla begrepp som exempel. Vi kommer att följa den strategi och notation som utvecklats i [23]. Den notation som antogs där grundar sig på användningen av trafikoperatörer och på formalismer som hämtats från Event Calculus. Vi föredrar i detta avsnitt att använda denna notation som det ser mer intuitivt, även om det knappast kan inbäddas, som det är, i DL. Det är dessa sammanhang vars logiska beteende kommer att carakteriseras i avsnittet. När det gäller åtgärder skiljer vi mellan två karakteriseringar, en beteendemässig och produktiv karakterisering. Den första handlar om att specificera det beteende som agenten utför, den andra om det resultat som agenten uppnår. Tar Alex [luften är förorenad] (Alex medför att luften är förorenad) Den produktiva åtgärden kan också bestå i att göra så att ett villkorligt gäller. Genom att ansöka om åtgärder de vanliga deontiska operatörer, vi får skyldigheter. Skyldigheter kan gälla både beteendemässiga och produktiva åtgärder: Obl Gör j [föreläsning] (det är obligatoriskt att j föreläsningar) 25
Karaktärisering av åtgärder av Regiatori et al. i REF är baserad på Brings i A och Does i A. Den förra läses som "agent jag bringar det till detta A", och är bekymrad över det resultat som uppnås av agenten, medan den senare används för att ange en agents beteende.
Temporalised normative positions in defeasible logic
{'venue': "ICAIL '05", 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}