Äldre vuxna (n = 113) deltog i fokusgrupper som diskuterade deras användning av och inställning till teknik inom ramen för sitt hem, arbete och hälso- och sjukvård. Deltagarna rapporterade att de använt en mängd olika tekniska artiklar, särskilt i sina hem. Positiva attityder (dvs. gillar) är fler än negativa attityder (dvs. ogillar), vilket tyder på att äldre vuxna uppfattar fördelarna med teknikanvändning för att uppväga kostnaderna för sådan användning. Positiva attityder var oftast relaterade till hur tekniken stödde aktiviteter, ökad bekvämlighet, och innehöll användbara funktioner. Negativa attityder var oftast förknippade med teknik skapar olägenheter, ohjälpliga funktioner, samt säkerhet och pålitlighet oro. Med tanke på att äldre vuxna rapporterade mer positiva än negativa attityder till den teknik de använder, motsäger dessa resultat stereotyper att äldre vuxna är rädda eller ovilliga att använda teknik. Dessa resultat belyser också betydelsen av upplevda fördelar med användning och användarvänlighet för modeller för teknikacceptans. Att betona fördelarna med teknik i utbildningsprogram kan öka den framtida teknikens införande. Teknologi; Äldre Vuxna; Arbete; Hälso- och sjukvård; Adoption av hemteknik blir allt viktigare att fungera i det moderna samhället eftersom det är genomträngande inom alla livets områden. Dessutom kan tekniken underlätta vardagssysslor som gör det möjligt för äldre vuxna (dvs. 65 år eller äldre) att förbli självständiga längre. Över 90% av vuxna över 65 år lever självständigt (U.S. Census Bureau, 2000), och de flesta av den äldre befolkningen föredrar att stanna i sina egna hem så länge de kan (AARP, 1996). Majoriteten av äldre vuxnas aktiviteter sker i hemmiljön (Baltes, Maas, Wilms, Borchelt, & Little, 1999) och tekniken kan stödja åldrandet på plats. Tekniken kan stödja många hembaserade uppgifter som matlagning, städning och gård * Motsvarande författare: Tracy L. Mitzner, School of Psychology, Georgia Institute of Technology, Atlanta, GA 30332-0170, Telefon: 404-385-0798, tracy@gatech.edu. Förlagsfriskrivning: Detta är en PDF-fil med ett oredigerat manuskript som har godkänts för publicering. Som en tjänst till våra kunder tillhandahåller vi denna tidiga version av manuskriptet. Manuskriptet kommer att kopieras, typsättning och granskning av det framtagna beviset innan det publiceras i sin slutliga namngivna form. Observera att under produktionsprocessen kan fel upptäckas som kan påverka innehållet, och alla juridiska disclaimers som gäller för tidskriften gäller. NIH Public Access Comput Human Behav. Författare manuskript; finns i PMC 2011 November 1. Tekniken har också potential att hjälpa till med övervakning och upprätthållande av hälsa samt hantering av hälsotillstånd och sjukdomar. Äldre vuxna kan särskilt dra nytta av att använda hälsoteknik med tanke på att sannolikheten för att ha ett funktionshinder eller hälsotillstånd ökar med åldern. Faktum är att 34 % av de vuxna som är 65 år eller äldre rapporterar att de har hälsoproblem eller funktionshinder, och 37 % av de vuxna som är över 75 år rapporterar att de har tre eller fler kroniska tillstånd (CDC, 2006). Uppgifter från undersökningar tyder på att äldre vuxna är medvetna om att hälsoteknik kan stödja deras önskemål om att förbli självständiga och bo i sina egna hem (AARP, 2008). Tre fjärdedelar av de svarande i AARP-undersökningen rapporterade att de var villiga att använda telemedicin som ett medel för hälso- och sjukvårdspersonal att på distans diagnostisera eller övervaka hälsotillstånd. Dessutom har tekniken potential att minska medicinering och dålig hantering av sjukdomar, vilket i hög grad skulle kunna påverka samhället som helhet. Kostnader på grund av medicinering misskötsel ensam för människor 65 och äldre i USA beräknades vara $887 miljoner i (Field, Gilman, Subramanian, Fuller, Bates, & Gurwitz, 2005. Tekniska insatser som täcker dessa kostnader skulle dramatiskt kunna minska bördan för hälso- och sjukvårdssystemet. Även om äldre vuxna rapporterar en vilja att anta teknik, användningsdata tyder på att äldre vuxna är en del av den "digitala klyftan", (NTIA, 2004) Målet med denna studie var att undersöka detaljerna i äldre vuxnas attityder till teknik i stort sett för att bättre förstå trender som kan vara generaliserade i olika sammanhang, typer av teknik, och olika grupper av äldre vuxna. I denna studie undersökte vi 1) utbudet av teknik äldre vuxna använder i sina hem, för arbete, och för vård, 2) deras attityder till dessa tekniker, och 3) i vilken utsträckning utbudet av teknikanvändning och attityder till teknik varierar som en funktion av domän. Vi använde en fokusgrupp metod eftersom detta tillvägagångssätt ger en relativt öppen och undersökande metod för att samla in kvalitativa data om teknikanvändning, ge insyn i detaljer om faktisk användning, samt upplevda fördelar och nackdelar med teknik inom olika områden (Krueger, 1994). Även om denna studie inte är utformad för att direkt testa modeller för teknikacceptans (t.ex. TAM), våra resultat kan bidra till deras specifikation genom att ge information om orsakerna till att driva faktorerna i dessa modeller. Totalt 113 äldre personer i samhället deltog i 18 fokusgrupper, i storlek från 4 till 9 deltagare i varje grupp (M = 6; SD = 1,65). Fokusgrupperna genomfördes på lokala seniorcenter och universitetskonferensrum på tre platser: NIH-PA Författare Manuskript NIH-PA Författare Manuskript deltagare) och kvinnliga deltagare varierade i ålder från 65 till 85 år (M = 73; SD = 5,50). Alla deltagare rapporterade engelska som sitt primära språk. Ras/etnicitet varierade mellan platser som garanterar ett varierat urval: 33% afroamerikanska seniorer från Atlanta, GA, 30% kaukasiska seniorer från Tallahassee, FL, och 37% latinamerikaner från Miami, FL. För varje testplats varierade utbildningsnivån mellan olika fokusgrupper. Deltagarna i lågskoleutbildningsgrupperna hade mindre än en högskoleexamen (46 % av deltagarna), medan deltagarna i högskoleutbildningsgrupperna hade en högskoleexamen eller högre (54 % av deltagarna). De flesta deltagarna rapporterade att de bodde i ett hus, en lägenhet eller ett bostadshushåll (76 %) eller ett självständigt äldreboende (19 %), medan de återstående 5 % rapporterade att de bodde tillsammans med släktingar, i låginkomstboende eller i ett assisterat boende. Som förväntat för denna åldersgrupp, var majoriteten av deltagarna pensionerade (74 %), de återstående deltagarna rapporterade yrkesstatus som deltid (9 %), heltid (4 %), hemmafru (4%) eller volontär (3%), de återstående 6 % angav inte. De flesta deltagarna (82 %) ansåg att deras allmänna hälsa var god eller utmärkt (1 = Dålig och 5 = Utmärkt), M = 3,26, SD =.92. Sammanfattningsvis varierade deltagarna i fråga om utbildningsnivå och ras/etnicitet, men de flesta rapporterade att de levde självständigt och var i allmänhet friska. Allmänna material-Standard CREATE material (Czaja et al., 2006a) användes för att bedöma studiebehörighet och för att samla in demografisk, hälso- och teknikerfarenhet information. Detta material omfattade en telefonintervju, bakgrundsfrågeformulär och frågeformulär om teknikerfarenhet (finns i Czaja m.fl., 2006b ). Manuset var utformat för att underlätta diskussionen om utbudet av äldre vuxnas teknikanvändning och deras inställning till teknik inom områdena hem, arbete och hälsa (fullständigt manus finns tillgängligt från den första författaren). Manuset testades med två grupper av äldre vuxna (n=10) för att säkerställa att diskussionsfrågorna var tydliga och föranledde diskussioner som var relevanta för frågorna av omedelbart intresse. Tekniken definierades som "elektroniska eller digitala produkter och tjänster". Vi frågade först: "Vilken teknik använder ni [i samband med hem, arbete eller hälsa]?" som följdes av diskussioner som var anpassade till varje område. För hemdomänen fick deltagarna en strategi för att göra en mental promenad genom sina hem för att tänka på teknikerna i varje rum och instruerades att tänka på tillfällen då de använde teknikobjekt. För arbetsområdet instruerades deltagarna att överväga "arbete" i vid bemärkelse, inklusive volontärarbete och tidigare arbetserfarenheter. Deltagarna ombads att tänka på teknik som de använder för att utföra sina jobb, kommunicera med andra människor under arbetets gång eller lära sig nya yrkeskunskaper eller utbildning. När det gäller hälsoområdet ombads deltagarna att tänka på teknik i stort och inte begränsas till tekniskt avancerade objekt. Deltagarna instruerades att tänka på tillfällen då de använde teknik för hälso- och sjukvård, t.ex. användning av medicintekniska produkter, kommunikation med vårdpersonal eller insamling av information om sjukdomar.  NIH-PA Författare Manuskriptet NIH-PA Författare Manuskript frågor följdes av en diskussion om utbildning, som inte är fokus i detta dokument (se Mitzner m.fl., 2008). Före deltagandet avslutade deltagarna intervjun med att förhandsgranska telefonen. När berättigade deltagare anmäldes till fokusgruppens webbplats gav de först informerat samtycke. Därefter sammanfattade moderator de allmänna målen för studien och skisserade regler för diskussionen (t.ex. att tala en i taget och bidra med sina egna unika idéer och erfarenheter). Varje grupp diskuterade teknikanvändning inom ramen för två av de tre områdena (domänordningen var motbalanserad). Efter en isbrytarfråga där deltagarna gav sitt förnamn och sin favorithobby introducerade moderatorn den första diskussionsdomänen. Efter att ha avslutat diskussionen om den första domänen fick deltagarna fem minuters paus och blev sedan ombedda att fylla i bakgrundsfrågeformuläret. Därefter introducerade moderatorn den andra domänen för diskussion. När diskussionen var avslutad fick deltagarna ytterligare fem minuters paus och blev sedan ombedda att fylla i Technical Experience Questionnaire. Deltagarna avlades och betalade 25 dollar för deltagande. Diskussioner spelades in för senare transkription. Resultat Ljudinspelningarna är professionellt transkriberade ordagrant med utelämnad personlig information. Transkripten segmenterades i analysenheter av fyra oberoende kodare. Ett segment definierades som en unik idé i en enda, oavbruten högtalarsväng, relaterad till en inställning till teknik (dvs. ett samband mellan teknik och en vald utvärdering) med vilken talaren har personlig erfarenhet. Segmenteringsprocessen kalibrerades genom att genomföra en inledande omgång av oberoende segmentering av en slumpmässigt vald utskrift följt av diskussion om diskrepanser mellan kodare. En andra omgång oberoende segmentering på en annan utskrift gav tillförlitliga uppskattningar från r =.79 -.87. De återstående utskrifterna delades upp mellan de fyra kodarna och segmenterades självständigt. Kodningen systemet utvecklades genom att granska ett slumpmässigt urval av utskrifter från varje domän och extrahera gemensamma teman, samt införliva de erfarenheter äldre vuxna rapporterade med teknik (Czaja et al., 2006a). Varje attitydsegment kodades på var och en av tre dimensioner: den teknikobjekt som diskuterades, attityd valence (dvs., ogillar, eller oklar), och attitydskälet (se tabell 1 för attitydkodningsschemat). Kodare kalibrerades genom att utföra tre oberoende kodningsrundor på samma tre slumpmässigt utvalda utskrifter följt av diskussioner om diskrepanser och revideringar av kodningsdefinitionerna. Den sista omgången av tillförlitlighet gav uppskattningar från r =.79 -.92. De återstående utskrifterna delades upp mellan de fyra kodarna för att koda självständigt. Chi-square tester av homogenitet utfördes för att avgöra om det fanns betydande skillnader mellan kategorifrekvenser (frekvenser mindre än en uteslöts från alla analyser). Analyser av restprodukter utfördes för att bekräfta vilka kategorier som stod för de signifikanta effekterna (dvs. en resthalt större än 2,00 indikerar att faktorn var en betydande påverkan för den signifikanta chi-kvadratteststatistiken). Skillnaderna i utbildning var minimala på attitydkategorinivå, och därför kollapsade vi över hela utbildningen för de återstående analyserna. Tabell 2 ).............................................................................................................. Avsevärt fler tekniker rapporterades i samband med hemmet (M = 19 per grupp) jämfört med arbetet (M = 13 per grupp). Ett större antal tekniker rapporterades i samband med arbete jämfört med hälsa (M = 7 per grupp). Dessa uppgifter tyder på att äldre vuxna är villiga att använda olika typer av teknik i olika aspekter av sitt liv, särskilt i sina hem. Ett primärt mål med denna studie var att få en bättre förståelse för äldre vuxnas attityder till att använda olika tekniker. Antal attityder-Totalt 2360 segment var kodade som attityder. Antalet attitydsegment varierade efter domän: hem (n = 1119), arbete (n = 785) och hälsa (n = 560). Det vill säga, fler attityder skapades när man diskuterade teknikanvändning i hemmet jämfört med arbete, och fler attityder väcktes när man diskuterade teknikanvändning för arbete jämfört med hälsa. Äldre vuxna kan ha fler attityder till teknik som används i deras hem jämfört med arbete och hälsa, eftersom de använder en större mängd olika tekniker i hemmet och tillbringar större delen av sin tid där. Inställningssegmenten kodades för den teknik som de syftade på. Teknikposter som är förknippade med 5 % eller mer av de totala attitydsegmenten inom ett område förtecknas i tabell 3. Dessa tekniker utgör de mest omnämnda, som ligger till grund för diskussionerna och därför utgör det specifika sammanhanget för följande uppgifter. Relativ andel av likes och ogilla-Oav särskilt intresse var den relativa andelen av like och ogilla attityder. Uteslutna från ytterligare analyser var attitydsegment kodade som oklara (4 %), såsom "Jag kan inte tänka på någon [gillar eller ogillar]."och "jag vet inte om det är en liknande eller ogillande." I motsats till den stereotyp som äldre vuxna har negativa åsikter om teknik uttryckte deltagarna betydligt mer gillande än ogillande när de diskuterade teknik som används i hemmet (60 % mot 36 % av de totala segmenten, χ 2 (1) = 69.07, p <.01), för arbete (59 % mot 37 %, χ 2 (1) = 40.88, p <.01) och för hälsa (60 % mot 35 %, χ 2 (1) = 37.79, p <.01). Observera att på grund av frasen av frågan är det möjligt att deltagarna var primerade att producera fler likes eftersom ordet "lik" föregick ordet "olik". De flesta äldre vuxnas attityder var dock positiva, vilket tyder på att de insåg fördelarna med att använda teknik för att uppväga kostnaderna, oavsett område. Detta resultat stämmer överens med resultaten från Melenhorst, Rogers och Bouwhuis (2006), som visade att uppfattningen om nyttan var mer tecken på acceptans än uppfattning om kostnaderna. Vi var också intresserade av skälen till att ha en positiv eller negativ inställning till teknik. Vissa svar innehöll bara en attityd utan ytterligare skäl (t.ex. "Jag gillar att använda datorn"). Detta gällde för 8 procent av de liknande segmenten för hemdomänen, 4 procent för arbetet och 6 procent för hälsan. Dessa segment uteslöts från följande analyser. Varför människor gillade teknik-Med hänsyn till de skäl som nämnts för att ha positiva attityder till teknik, den specifika kategori frekvenser skilde sig inom var och en av NIH-PA Författare Manuscript NIH-PA Författare Manuscript de tre domänerna (se bild. 1 )............................................................................................................... Men över alla områden fokuserade äldre vuxna konsekvent på stöd för aktiviteter, bekvämlighet, och funktioner som de tre främsta orsakerna till varför de gillar teknik. Segment i dessa tre kategorier var också kodade på en underkategori nivå (se tabell 4-6 för procenttal och exempel citationstecken). Gilla: Stöd för aktiviteter-När man diskuterar vad de gillade med teknik, deltagarna ofta nämnde sin förmåga att ge stöd för aktiviteter. Vissa aktiviteter nämndes betydligt mer än andra i hemmet, χ 2 (10) = 105,40, p <.01, för arbete, χ 2 (8) = 189,50, p <.01, och för hälsa, χ 2 (7) = 186,30, p <.01. I hemmet fokuserade äldre vuxna på kommunikation (t.ex. e-post, samtal till vänner och familj), matlagning (t.ex. mikrovågor), fritid, hobby och underhållning (t.ex. videobandspelare, dataspel) och forskning (t.ex. sökning efter information på Internet) som tillsammans stod för 68 % av stödet för verksamhetsdata. Inom arbetsområdet var kommunikation (t.ex. konferenssamtal, utbyte av dokumentation), administrativa uppgifter (t.ex. kopiering, massutskick) och forskning (t.ex. att hitta information på Internet, yrkesspecifika forskningsuppgifter), som stod för 79 % av uppgifterna. Inom hälsoområdet var forskning (t.ex. hitta information om läkare, hälsotillstånd och mediciner) och hälsoövervakning och underhåll (t.ex. kontroll av blodtryck och övervakning vikt) de oftast rapporterade aktiviteter för vilka deltagarna rapporterade gillar att använda teknik, vilket står för 73% av data. Dessa data visar tydligt att äldre vuxna uppfattade teknik som kan stödja deras forskningsverksamhet för att vara en betydande fördel, oavsett domän. Dessutom uppfattade äldre vuxna tekniskt stöd för administrativa uppgifter och kommunikation som viktiga fördelar i hemmet och på arbetsplatsen. Dessa uppgifter visar att de aktiviteter som deltagarna tyckte om att använda teknik för var mer varierade i hemmet än i arbetet eller för hälsan, vilket kan återspegla att hemmet är ett bredare område som omfattar ett bredare utbud av aktiviteter. Likt: Bekvämlighet-Ljud var en annan ofta rapporterad nytta av teknikanvändning. Betydande skillnader uppstod mellan bekvämlighetsunderkategorifrekvenserna för hemmet, χ 2 (7) = 75,50, p <.01, arbete, χ 2 (5) = 102,30, p <.01, och hälsa, χ 2 (6) = 46,83, p <. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Inom hemdomänen nämndes ofta ansträngning och ospecificerad bekvämlighet (50 % av bekvämlighetsdata). Ansträngningar är analoga med användarvänlighet och definierades till att omfatta fysiska och mentala former av ansträngning. Deltagarna rapporterade att de tyckte om teknik (t.ex. diskmaskin eller sprinklersystem) eftersom det minskade deras egna ansträngningar att utföra hushållssysslor. Ospecificerad bekvämlighet hänvisar till allmänna uttalanden om bekvämlighet utan att ange en typ eller form av bekvämlighet. Inom arbetsområdet var ansträngning och tid (70 % av bekvämlighetsdata) de oftast nämnda bekvämlighetsrelaterade orsakerna till att gilla en teknik. Äldre vuxna uttryckte positiva attityder om att använda teknik för att minska ansträngningen i sina arbetsuppgifter, som varierade kraftigt (t.ex. att använda en dator istället för att skriva för hand och använda elektriska istället för manuella hårklippare), samt att öka arbetsprestandan genom att minska den tid det tar att utföra uppgifter (t.ex. skanna streckkoder snarare än skriva objektnummer). När det gäller hälsa har de ansträngnings- och hembaserade kategorierna (63 % av bekvämlighetsuppgifterna) haft en betydande effekt. Deltagarna uttryckte positiva uttalanden om teknik som minskar deras egna insatser för att utföra hälsorelaterade uppgifter, såsom att använda Comput Human Behav. Författare manuskript; finns i PMC 2011 November 1. NIH-PA Författare Manuskript NIH-PA Författare Manuskript automatisk medicinering fylla telefonsystem snarare än att gå till apoteket. Deltagarna gillade också att tekniken gav dem möjlighet att utföra hälsorelaterade uppgifter hemma, till exempel kontrollera sitt blodtryck. Dessa bekvämlighetsdata visar att äldre vuxna uppskattade att tekniken kan göra deras liv lättare i allmänhet, samt göra specifika uppgifter mindre ansträngning i deras hem. Äldre vuxna insåg också vikten av att vara en effektiv arbetstagare och förstod att teknik kan underlätta effektiviteten. Sammanfattningsvis var minskningen av fysisk eller mental ansträngning en viktig bidragande faktor till äldre vuxnas positiva uppfattningar om den bekvämlighet som tekniken medför. Gilla: Features-Deltagare uttryckte positiva attityder om många egenskaper och egenskaper hos teknik. Vissa inslag diskuterades betydligt oftare än andra inom alla områden: hem, χ 2 (11) = 324,70, p < 0,01, arbete, χ 2 (9) = 130,70, p <.01, och hälsa, χ 2 (9) = 20,90, p <.01. Särskilda egenskaper, hastighet och antal funktioner stod för den betydande effekten i hemdomänen (69 % av funktionsdata). Exempel på särskilda egenskaper var vatten- och ispumpen (kylaggregat), timer- och viloläge (television), och den redial-knappen, ring-ID och röstmeddelandefunktioner (telefon). Hastighet hänvisade till teknikens förmåga att utföra operationer snabbt, och nummerkategorin innehöll kommentarer om antal funktioner, kvantitet eller mängd, inklusive antalet programmeringsalternativ. Inom ramen för arbetet bidrog särskilda egenskaper, snabbhet och tillgång, lagring och hämtning mest till den betydande effekten (72 % av funktionsdata). Som framgår av hemdomänen rapporterade deltagarna att de gillade särskilda funktioner som högtalartelefon och stavningskontroll. Äldre vuxna uttryckte återigen en positiv inställning till teknik som snabbt utför operationer, till exempel faxning i stället för utskick av dokument. Deltagarna talade också positivt om möjligheten att få tillgång till, lagra och hämta information, såsom datorns förmåga att utföra dessa handlingar snarare än att behöva förlita sig på papperskopior. När det gäller hälsoområdet var specifika egenskaper, portabilitet och storlek betydande bidragande faktorer till effekten (39 % av funktionsuppgifterna). Särskilda funktioner inkluderade datum och tid på medicintekniska produkter och förmågan att få ett utskrift ut från en enhet. Portabilitets- och storleksegenskaperna betraktades också positivt, till exempel utformningen av hörapparater för att passa inne i örat och storleken och bärbarheten av blodglukosmätare. Data om tekniska funktioner återspeglar att äldre vuxna uppfattade fördelarna med teknik som att utföra specifika och snabba åtgärder, samt erbjuder många alternativ. Teknikens upplevda fördelar var likartade för hem- och arbetsområden (dvs. specifika egenskaper och hastighet), även om tillgång till, lagring och insamling av information var ytterligare en fördel för arbetet. Deltagarna talade oftast om sina positiva attityder till specifika egenskaper hos flera funktioner hälsoteknik, och egenskapen av hälsoteknik är liten och bärbar. Featuredata visar att de äldre vuxna deltagarna hade preferenser för design av teknikobjekt, vilket är av särskild betydelse för teknikdesigner. Varför människor ogillade teknik-Vi var också intresserade av orsakerna till att äldre vuxna rapporterade ogillande teknik, eftersom dessa detaljer kunde ge insikt i teknikacceptans (dvs. orsakerna till att en person kanske inte antar teknik). Kategorifrekvenserna varierade inom alla domäner (se bild). 2 )............................................................................................................... I jämförelse med de tre bästa gillar (stöd för aktiviteter, bekvämlighet, och funktioner), när en anledning gavs för att ogilla en teknik, var det oftast relaterade till besvär som orsakas av att använda tekniken och funktioner av tekniken, oavsett vilket område som diskuteras. Frågor om säkerhet och tillförlitlighet nämndes också ofta som ogillande: Säkerhet uppstod inom hem- och arbetsområdena, medan tillförlitlighet uppstod inom alla områden. Underkategorier för olägenheter, funktioner och säkerhet ger mer information om äldre vuxnas skäl till att ogilla teknik (se tabell 7-9 för procenttal och exempel citationstecken). Tillförlitlighetskategorin hade inte underkategorier. Tyckte inte om: Okomplicerade typer av olägenheter nämndes ofta ogillande. Det fanns betydande skillnader mellan de olika typer av olägenheter som diskuterades i hemmet, χ 2 (7) = 82.43, p <.01, för arbete, χ 2 (7) = 71.42, p <.01, och för hälsa, χ 2 (5) = 21.11, p <.01. Inom hemdomänen stod avbrott, ekonomiska problem och insatser för 76 % av olägenheterna. Deltagarna nämnde teknik som orsakar avbrott i deras liv (t.ex. oönskade samtal, reklam) och är dyr (t.ex. kostnaden för bläckpatroner och mobiltelefoner). De gjorde också negativa kommentarer om teknik som kräver eller ökar ansträngningen, till exempel datorn som kräver för mycket mental ansträngning att använda eller behöva bära runt en mobiltelefon. På arbetsområdet var avbrott och ansträngning (58 % av olägenheterna). Precis som i hemmet diskuterade deltagarna störande avbrott (t.ex. mobiltelefoner som ringer vid olämpliga tidpunkter) och den ansträngning som krävs för att använda vissa arbetstekniker. På hälsoområdet föll de oftast rapporterade olägenheterna inom de fysiska kategorierna och ansträngningskategorierna (57 % av uppgifterna om olägenheter). Deltagarna rapporterade att de ogillade de fysiska besvären med att använda vissa tekniker, till exempel att behöva sticka ett finger för att använda en blodglukosmätare. Ansträngningar omfattade fysisk och mental ansträngning som krävs för att använda vissa medicintekniska produkter eller annan hälsorelaterad teknik. Olägenheterna tyder på att äldre vuxna upplevde avbrott, ekonomiska utgifter och ansträngningar att vara kostnader för att använda teknik i sina hem. Arbetsplatsens teknik ogillades av vissa av samma skäl (dvs. avbrott och ansträngning). Fysisk olägenhet var ett klagomål specifikt för hälso- och sjukvårdsteknik, vilket kan bero på att många åtgärder för fysisk hälsa status beror på någon form av fysiskt intrång eller obehag. Tyckte inte om: Features-Deltagare uttryckte negativa attityder om många funktioner i tekniken. Det fanns betydande skillnader mellan underkategorierna för hemfunktioner, χ 2 (10) = 56,70, p <.01, och för arbete, χ 2 (9) = 29,08, p <.01. Det fanns ingen signifikant skillnad mellan underkategorierna för hälsa, p =.17. Inom hemdomänen stod antalet funktioner, innehållskvalitet och kvaliteten på produktionen för 63 % av funktionsuppgifterna. Deltagarna rapporterade missnöje när teknikobjekt hade för många eller för få funktioner eller programmeringsalternativ, dåligt innehåll eller programmeringskvalitet (t.ex. för mycket våld på tv) och dålig produktionskvalitet, t.ex. ljudkvalitet eller bild på en visuell display (t.ex. på en mobiltelefon). Inom arbetsområdet stod antalet (31 % av funktionsuppgifterna) för den betydande effekten. I synnerhet äldre vuxna ogillade arbetsteknik med för många eller för få funktioner eller programmeringsalternativ (t.ex. telefoner och faxapparater). Dessa data visar att precis som deltagarna gillade teknik som gjorde dem mer effektiva arbetstagare, de ogillade teknik som minskade deras effektivitet. De funktionsrelaterade uppgifterna visar att de äldre vuxna deltagarna hade specifika idéer om funktioner som de betraktar som kostnader för att använda teknik. Dessutom utgjorde teknikens särdrag de flesta av de äldre vuxnas ogillande. I hemmet och arbetslivet fokuserade deltagarna på antalet funktioner som en vanlig motvilja. I hemdomänen innehållskvalitet och utskriftskvalitet var också en frekvent ogillande. Den relativa frekvensen av den En grundlig förståelse av äldre vuxnas användning och uppfattningar av teknik är avgörande för att maximera den potential som tekniken har att erbjuda för att underlätta självständighet i vardagen. Syftet med denna studie var att fördjupa ett stort och varierat urval av äldre vuxna och deras attityder om ett brett spektrum av teknik som de använder i en mängd olika sammanhang (dvs. deras hem, för arbete, och för hälsa). Resultaten från denna studie kompletterar tidigare forskning som var begränsad med avseende på detaljer om teknikanvändning eller generalisering till olika typer av teknik, sammanhang eller användare. Resultaten belyser några av orsakerna till äldre vuxnas inställning till teknik, ger insikt i hur människor definierar konstruktionerna i teknikacceptansmodeller och kan göra det möjligt för designers att bättre möta äldre vuxnas behov och preferenser. Stereotyper tyder på att äldre vuxna är oförmögna, ovilliga eller rädda för att använda teknik. I enlighet med dessa stereotyper har flera storskaliga användningsstudier visat att äldre vuxna inte använder vissa tekniker i den utsträckning yngre vuxna gör det (Adler, 2006; Pew, 2000). De äldre vuxna vi intervjuade använde en mängd olika tekniker, allt från mikrovågor till mobiltelefoner till datorer. Deltagarna rapporterade att de använt det största antalet tekniska artiklar i sina hem, ett fynd som kanske återspeglade att vårt urval huvudsakligen bestod av pensionerade och friska äldre vuxna. Äldre vuxna som har hälsoproblem förväntas ha mer erfarenhet av hälsoteknik och de som fortfarande är anställda förväntas ha mer erfarenhet av arbetsrelaterad teknik. Genom att fokusera på ett bredare spektrum av teknik än storskaliga undersökningar (t.ex. Pew, 2000) och genom att använda kvalitativa metoder kunde vi ge en mer detaljerad bild av äldre vuxnas attityder till teknik i allmänhet. Deltagarna uppfattade tydligt många fördelar med att använda teknik, oavsett område, och ansåg att dessa fördelar uppvägde kostnaderna, med hänsyn till hur många kommentarer de gjorde om teknikens positiva aspekter. Fördelar som diskuterats i samband med teknikstödjande verksamhet (dvs. kommunikation, forskning, hälsoövervakning och underhåll), ökad bekvämlighet (dvs. när tekniken minskar ansträngningen) och med användbara egenskaper (dvs. specifika tekniska egenskaper). Även om de fördelar som diskuterades var större i antal, kostnader eller NIH-PA Författare Manuskript NIH-PA Författare Manuskript ogillar att använda teknik diskuterades också. De ogillande var mer varierande än likes och inkluderade teknik orsakar olägenheter, funktioner i teknik, säkerhetsfrågor och tillförlitlig teknik. Dessa data överensstämmer med resultaten från Melenhorst et al., (2006) eftersom äldre användares motivation för att använda e-postteknik drevs av uppfattningen om fördelar mer än uppfattningen om kostnader i samband med användning.
De äldre användarna anser i allmänhet att modern teknik medför framsteg och många fördelar, men de är inte säkra på dess fördelar eftersom de anser sig inte vara tillräckligt skickliga för att använda sådana högteknologiska tillämpningar REF.
Older adults talk technology: Technology usage and attitudes
{'venue': 'Computers in human behavior', 'journal': 'Computers in human behavior', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Psychology', 'Medicine']}