Denna artikel ger en översikt över byggnadsextraheringsmetoder som tillämpas på Airborne Laser Scanning (ALS) data genom att undersöka element som används i originalpublikationer, såsom datamängdsområde, noggrannhetsmått, referensdata för noggrannhetsbedömning och användning av hjälpdata. Vi analyserade kortfattat den mest citerade publikationen för varje år mellan 1998 och 2014, vilket resulterade i 54 ISI-indexerade artiklar och 14 icke-ISI-indexerade publikationer. Baserat på detta placerar vi några inbyggda funktioner i ALS för att skapa en heltäckande bild av den senaste tekniken och framstegen genom åren. Våra analyser avslöjade trender och återstående utmaningar som påverkar samhället. Resultaten visar på kvarstående brister, såsom inkonsekventa precisionsbedömningsåtgärder, begränsningar av oberoende referensdatakällor för noggrannhetsbedömning, relativt få dokumenterade tillämpningar av metoderna på stora datamängder och avsaknaden av studier och åtgärder för överförbarhet. Slutligen förutspår vi vissa framtida trender och identifierar vissa luckor som de befintliga strategierna kanske inte täcker på ett uttömmande sätt. Trots dessa brister visar denna omfattande litteraturanalys att ALS-data utan tvekan är en värdefull källa till rumslig information för byggnadsextrahering. När man tar hänsyn till den korta civila historien om ALS kan man dra slutsatsen att ALS har blivit väl etablerat i forskarsamhället och verkar vara oumbärligt inom många tillämpningsområden.
En uttömmande översikt över aktuell forskning om byggnadsutvinning från flygburna laserskanningsdata ges också av REF.
Building Extraction from Airborne Laser Scanning Data: An Analysis of the State of the Art
{'venue': 'Remote Sensing', 'journal': 'Remote Sensing', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Geology']}