Utveckling av modeller för bedömning av luftföroreningars exponering inom städer för uppdrag till ämnen i hälsostudier har identifierats som ett prioriterat område för framtida forskning. I detta dokument granskas modeller för bedömning av intraurbanexponering under sex klasser, däribland i) närhetsbaserade bedömningar, ii) statistisk interpolering, iii) regressionsmodeller för markanvändning, iv) spridningsmodeller för linjer, v) integrerade utsläppsmeteorologiska modeller och vi) hybridmodeller som kombinerar person- eller hushållsexponeringsövervakning med en av de föregående metoderna. Vi berikar denna översyn av modelleringsförfaranden och resultat med tillämpade exempel från Hamilton, Kanada. Dessutom utvärderar vi modellerna kvalitativt utifrån nyckelkriterier som är viktiga för forskningen om hälsoeffekter. Hybridmodeller verkar vara väl lämpade för att övervinna problemet med att uppnå populationsrepresentativa prov samtidigt som man förstår betydelsen av exponeringsvariation på individnivå. Fjärranalys och analys av aktivitetsrymden kommer att komplettera förbättringar i befintliga metoder, och med förväntade framsteg kan exponeringsbedömningen bidra till att minska den vetenskapliga osäkerhet som nu hindrar politiska insatser som syftar till att skydda folkhälsan.
Dessa oberoende variabler har använts i andra sammanhang som närhetsmodeller, interpoleringsmodeller, linjespridningsmodeller, integrerade utsläppsmeteorologiska modeller, hybridmodeller och regressionsmodeller för markanvändning (LUR) REF.
A review and evaluation of intraurban air pollution exposure models
{'venue': 'Journal of Exposure Analysis and Environmental Epidemiology', 'journal': 'Journal of Exposure Analysis and Environmental Epidemiology', 'mag_field_of_study': ['Engineering', 'Medicine']}