I detta dokument kommer vi att presentera en vidareutveckling av en tidigare publicerad teori om opinionspåverkansprocesser i samhällsgrupper (7). Denna vidare utveckling har gjort det möjligt för oss att utvidga teorin till att omfatta andra områden, förutom opinionsbildning, där social jämförelse är viktig. Närmare bestämt kommer vi att utveckla nedan hur teorin tillämpas på bedömning och utvärdering av förmågor samt åsikter. Sådana teorier och hypoteser inom området socialpsykologi ses ofta i termer av hur "sannolika" de verkar. "Förklarlighet" betyder vanligtvis om teorin eller hypotesen passar in i ens intuition eller sunt förnuft. I denna mening är mycket av den teori som skall presenteras här inte " rimlig ". Teorin förklarar dock en avsevärd mängd data och leder till testerbara härledningar. Tre experiment, speciellt utformade för att testa förutsägelser från denna förlängning av teorin, har nu slutförts (5, 12, 19). De ger alla god bekräftelse. Vi kommer på följande sidor att utveckla teorin och presentera relevanta data. Hypotes I: Det finns, i den mänskliga organismen, en strävan att utvärdera hans åsikter och hans förmågor. Även om åsikter och förmågor vid första anblicken kan tyckas vara helt olika saker, finns det ett nära funktionellt samband mellan dem. De agerar tillsammans på samma sätt som de påverkar beteendet. En persons kognition (hans åsikter och trosuppfattningar) om den situation i vilken han existerar och hans bedömningar av vad han är kapabel att göra (hans bedömning av hans förmågor) kommer tillsammans att ha betydelse för hans beteende. Att ha felaktiga åsikter och/eller felaktiga bedömningar av sin förmåga kan vara straffbart eller till och med dödligt i många situationer. Innan vi går vidare är det nödvändigt att klargöra skillnaden mellan åsikter och bedömningar av förmågor, eftersom det vid första anblicken kan förefalla som om ens bedömning av sin egen förmåga är en uppfattning om den. Egenskaper manifesteras naturligtvis endast genom prestanda som antas bero på den särskilda förmågan. Tydligheten i manifestationen eller prestandan kan variera från fall där det inte finns något tydligt beställningskriterium för förmågan till fall där den prestanda som återspeglar förmågan tydligt kan beställas. I det förra fallet fungerar bedömningen av förmågan som andra åsikter som inte direkt kan prövas i "objektiv verklighet". En persons bedömning av sin förmåga att skriva poesi beror till stor del på de åsikter som andra har om hans förmåga att skriva poesi. I de fall då kriteriet är otvetydigt och kan beställas klart och tydligt ger detta en objektiv verklighet för bedömningen av ens förmåga, så att det beror mindre på andra personers åsikter och mer på den faktiska jämförelsen av ens prestation med andras prestationer. Om en person bedömer sin förmåga att springa, kommer han således att göra det genom att jämföra sin tid med den tid som andra människor har tagit. På följande sidor, när vi talar om att utvärdera en förmåga, kommer vi särskilt att innebära en utvärdering av denna förmåga i situationer där prestationen är entydig och känd. De flesta situationer i verkliga livet kommer naturligtvis att innebära situationer som är en blandning av åsikts- och kompetensbedömning. I en tidigare artikel (7) poserade författaren förekomsten av en enhet för att avgöra om ens åsikter var "korrekta". Vi säger här att samma drivkraft också frambringar ett beteende hos människor som är inriktade på att få en exakt bedömning av sina förmågor. Den beteendemässiga innebörden av existensen av en sådan enhet är att vi förväntar oss att observera beteende från den del av personer som gör det möjligt för dem att avgöra om deras åsikter är korrekta och även beteende som gör det möjligt för dem att korrekt utvärdera sina förmågor. Det är följaktligen * Utvecklingen av denna teori underlättades av ett anslag från Behavioral Sciences Division of the Ford Foundation. Det är en del av forskningsprogrammet vid Laboratoriet för forskning om sociala relationer.
För det andra, enligt Festinger REF, tenderar människor att utvärdera sina förmågor (som de som eleverna behöver för att tillfredsställa för märkesförhållandena) genom att jämföra dem med andras förmågor.
A Theory of Social Comparison Processes
{'venue': None, 'journal': 'Human Relations', 'mag_field_of_study': ['Psychology']}