Snabbt visuellt ordnamn och lexikal beslutsprestanda rapporteras för 2 428 ord för unga vuxna och friska äldre vuxna. Hierarkiska regressionstekniker användes för att undersöka den unika prediktiva variansen av fonologiska egenskaper i debuterna, lexikala variabler (t.ex. mått på konsistens, frekvens, förtrogenhet, grannskapets storlek och längd) och semantiska variabler (t.ex. bildbarhet och semantisk konnektivitet). Inverkan av de flesta variabler var i hög grad uppgiftsberoende, med resultaten kastar ljus över de senaste empiriska kontroverserna i den tillgängliga ordigenkänningslitteraturen. Semanticlevel variabler stod för unik varians i både snabb namngivning och lexical beslut prestanda, med den senare uppgiften att producera de största semantic-nivå effekter. Diskussionen fokuserar på nyttan av storskaliga regressionsstudier för att ge ett kompletterande tillvägagångssätt till standard factorial designs för att undersöka visuell ordigenkänning. Studien av de processer som är involverade i isolerade ordigenkänning har varit central för utvecklingen inom experimentell psykologi sedan Cattells tid (1886). Forskare har samlat en stor mängd information om de statistiska egenskaperna hos ord, inklusive ordfrekvens, subjektiv förtrogenhet, meningsfullhet, bokstavsfrekvens, bigram frekvens, trigram frekvens, stavning-till-ljud konsistens, syntaktik klass, och konkretitet (se Balota, 1994, och Henderson, 1982, för recensioner). Word igenkänning forskning har varit avgörande för att utveckla beräkningsmodeller (t.ex., Coltheart, Curtis, Atkins, & Haller, 1993; McClelland & Rumelhart, 1981; Plaut, McClelland, Seidenberg, & Patterson, 1996), skilja mellan automatiska och uppmärksamhetsprocesser (t.ex., Fodor, 1983; Neely, 1977), ger insikter i läsning förvärv (t.ex., Perfetti, 1994), och förståelse neurala substrat för språkbearbetning (t.ex., Coltheart, Patterson, & Marshall, 1980; Petersen, Fox, Posner, Mintun, & Raichle, 1988). Man kan hävda att ordet har varit lika centralt för utvecklingen inom kognitiv psykologi och psykolingvistik som cellen har varit i biologin. Med tanke på vikten av ordigenkänning forskning, kan man anta att det finns väl accepterade metoder för att studera lexikal bearbetning. Till exempel, förmodligen det bästa sättet att studera integreringen av lexisk information inom läsning är att analysera människors ögonrörelser (t.ex., ögonfixering och blick varaktigheter) som de läser text (se Rayner, 1998; Rayner & Pollatsek, 1989). Under läsningen finns det dock flera informationskällor tillgängliga (t.ex. syntaktisk information, semantiska begränsningar, parafoveal visuell information), och därför finns det gränser för detta tillvägagångssätt för modeller av isolerade ordigenkänning. En annan metod är att studera hur personer identifierar ord som bryts ned visuellt genom korta presentationer och mönstermaskering. Tyvärr finns det också begränsningar med detta förfarande. Särskilt, när ämnen får en degraderad stimulans, de kan lita på allmän kunskap om frekvens och stavning mönster av ord för att göra sofistikerade gissningar om målet stimulans (t.ex., Broadbent, 1967; Catlin, 1973). På grund av ovanstående farhågor har forskarna fortsatt att vara starkt beroende av två åtgärder: påskyndat lexiskt beslut och namngivningsprestanda. I den lexiska beslutsuppgiften (LDT) presenteras ämnen med en visuell sträng (antingen ett ord eller ett icke-ord, t.ex. flirp), med uppgift att bestämma så snabbt som möjligt Detta arbete fick stöd av Grants AGO3991 och RO1 AG17024 från National Institute on Aging and Grant BCS 0001801 från National Science Foundation. Vi tackar Keith Hutchison, Mark Law, Maura Pilotti, Martha Storandt, Michael Strube och Jeff Templeton för deras hjälp i olika skeden av detta projekt. Dessutom tackar vi Brett Kessler, Rebecca Treiman, Barbara Juhasz och Keith Rayner för användbara kommentarer om en tidigare version av den här artikeln. Slutligen tackar vi Mark Steyvers för att tillhandahålla konnektivitetsberäkningar, Doug Nelson för att tillhandahålla semantiska storleksberäkningar, Curt Burgess för att tillhandahålla frekvensuppskattningar från Hyperspace Analogue to Language database, och Brett Kessler och Rebecca Treiman för att tillhandahålla både deras konsekventa uppskattningar och deras namnuppgifter. Alla uppgifter på postnivå finns tillgängliga på
Vanligtvis används två olika tekniker för att studera visuell ordigenkänning: de lexiska beslutsuppgifterna och namnuppgiften REF ).
Visual word recognition of single-syllable words.
{'venue': 'Journal of experimental psychology. General', 'journal': 'Journal of experimental psychology. General', 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}