Abstract-The betydelsen av interaktion till Information Visualisering (InfoVis) och, i synnerhet, av samspelet mellan interaktivitet och kognition är allmänt erkänd [12, 15, 32, 55, 70]. Detta samspel, kombinerat med kraven från allt större och komplexa datauppsättningar, driver på den ökade betydelsen av interaktion i InfoVis. Samtidigt har det skett snabba framsteg inom många aspekter av interaktionsteknik. Dock har InfoVis interaktioner ännu inte dra full nytta av dessa nya möjligheter i interaktionsteknik, eftersom de i stor utsträckning fortfarande använder traditionella skrivbords-, mus- och tangentbordsinställningar av WIMP (Windows, Icons, Menues, och en Pointer) gränssnitt. I detta dokument reflekterar vi mer allmänt över rollen av mer "naturliga" interaktioner för InfoVis och ger möjligheter för framtida forskning. Vi diskuterar och relaterar generella HCI interaktionsmodeller till befintliga InfoVis interaktionsklassificeringar genom att titta på interaktioner från en ny vinkel, med beaktande av hela spektrumet av interaktioner. Vår diskussion av InfoVis-specifika interaktion design överväganden hjälper oss att identifiera en serie av underskattade attribut för interaktion som kan leda till nya, mer "naturliga", interaktionstekniker för InfoVis. Index Terms-Design överväganden, interaktion, post-WIMP, NUI (Naturligt användargränssnitt). Betydelsen av interaktion för informationsvisualisering (InfoVis) och i synnerhet av samspelet mellan interaktivitet och kognition är allmänt erkänd [12, 15, 32, 55, 70]. Interaktionen ökar särskilt i betydelse i InfoVis eftersom vi engagerar oss i allt större och komplexa datauppsättningar. Många uppgifter om visualiserade data kan inte längre slutföras med hjälp av statiska bilder ensam. Som en följd av detta begär informationsarbetarna allt fler interaktiva dataanalysinstrument [18]. Dessutom börjar en allmän publik skapa visualiseringar med hjälp av data av eget intresse [49, 72, 80]. Skapandet av visualiseringar och utforskandet av data har ett antal dedikerade underliggande interaktionskrav som orsakar utmaningar som visualiseringsforskningen just börjar ta itu med. Parallellt, men oberoende av spridningen av InfoVis, har gränssnitt och interaktionsteknik utvecklats snabbt. Den breda användningen av pek-aktiverade telefoner och multi-touch skiffer visar människors ökande tillgivenhet för muslösa gränssnitt, ofta kallad i media som naturliga användargränssnitt (NUIS) [26, 75]. Framsteg inom inmatningsteknik har dock också inkluderat andra typer av ny display hårdvara såsom skärmar av många olika storlekar och former, transparent [77] Trots erkännandet av betydelsen av interaktion för InfoVis, jämförelsevis lite har gjorts för att dra nytta av de framsteg som gjorts i interaktion design gemenskap. InfoVis-system fungerar till stor del med den klassiska skrivbords-, mus- och tangentbordsinställningen. Med denna inställning, principer för "punkt och klicka" WIMP grafiska gränssnitt (grafiska användargränssnitt baserade på fönster, ikoner, menyer, och en pekare) och direkt manipulation är de vanligaste underliggande modellerna för att designa InfoVis gränssnitt. Vi hävdar att post-WIMP-gränssnitt fortfarande är relativt underskattade i InfoVis och kan öka eller komplettera WIMP för InfoVis av flera skäl: a) En välkänd kritik av WIMP-gränssnitt är "drowning in functionality" där alternativ måste hittas i flera steg hierarkiska menyer eller mellan mängder av knappar, kryssrutor och andra widgets [17]. InfoVis har ofta komplexa uppsättningar av data-, representation-, och presentation-centriska alternativ, och därmed "drowning i funktionalitet" är ett problem för användbarheten av InfoVis system. b) InfoVis behandlar ofta flerdimensionella data. Kartläggningen av flerdimensionella data uppgifter till 2D widgets kanske inte är särskilt naturlig. Ett exempel där detta blir uppenbart är widgets för 3D-navigering i informationsutrymmen [17]. c) InfoVis-även om den är utformad för en koncis översikt-kan snabbt uppnå en hög nivå av visuell komplexitet som kan ytterligare konflikt med WIMP gränssnitt [17]. d) InfoVis går in i nya sammanhang (t.ex. museer, mötesrum, offentliga utrymmen och handhållen utrustning) och riktar in sig på ett bredare spektrum av målgrupper med krav på "när som helst/någonstans" dataåtkomst. Det är känt att WIMP-gränssnitt inte är det lämpligaste gränssnittet för många visnings- eller analysmiljöer [75]. Med tanke på dessa möjligheter till post-WIMP-gränssnitt för InfoVis behövs en fördjupad diskurs och ytterligare forskning om alternativa visualiseringsinteraktioner. Ett exempel i denna riktning är en diskussion nyligen av Elmqvist et al., som börjar förespråka mer noggrann interaktion design och försök att karakterisera framgångsrik flytande interaktion i InfoVis [21]. På samma sätt är vårt mål i denna rapport att mer allmänt reflektera över rollen av "naturligare" interaktion för InfoVis och att skapa möjligheter för framtida forskning. Vi organiserar det här pappret enligt följande. Vi sammanfattar först befintliga interaktionsmodeller som föreslagits av HCI community, granskar hur InfoVis community klassificerar InfoVis-specifika interaktioner, och beskriver framstegen både inom hårdvara och programvaruteknik som stöder post-WIMP-gränssnitt. Denna process ledde oss att överväga saknade perspektiv och reflektera över rollen av interaktioner i InfoVis. Utifrån detta härledde vi designöverväganden där vi tittar på interaktioner från en ny vinkel, med hänsyn till hela spektrumet av interaktioner som kan vara av värde att beakta i InfoVis. Slutligen diskuterar vi möjligheter och utmaningar som vägleder oss till framtida forskningsinriktningar.
REF argumenterade mer allmänt för antagandet av nya interaktionsmetoder för informationsvisualisering.
Beyond Mouse and Keyboard: Expanding Design Considerations for Information Visualization Interactions
{'venue': 'IEEE Transactions on Visualization and Computer Graphics', 'journal': 'IEEE Transactions on Visualization and Computer Graphics', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Medicine']}