Att förstå mänskliga rörlighetsmönster-hur människor rör sig i sin vardag-är ett tvärvetenskapligt forskningsområde. Det är en fråga med rötter tillbaka till 1800-talet som dramatiskt har vitaliserats med den senaste tidens ökade datatillgänglighet. Modeller för människors rörlighet tar ofta befolkningsfördelningen som utgångspunkt. En annan, ibland mer exakt, datakälla är kartor över markanvändning. I detta dokument diskuterar vi hur intra-city-rörelserna, och därmed befolkningsfördelningen, kan förutsägas från sådana datakällor. Som en länk mellan markanvändning och rörlighet visar vi att syftet med människors resor är starkt korrelerat med markanvändningen av resans ursprung och destination. Vi kalibrerar, validerar och diskuterar vår modell med hjälp av enkätdata. I figur 4 ska följande punkt läggas till: Jämförelse av befolkningstäthetens fördelning av empiriska data och vår modell. Panel (A) visar Chicagos karta över markanvändning. (B) visar den effektiva befolkningstäthetsfördelningen från Chicagos OD-undersökningsdata. Paneler (C) och (D ) visar den effektiva befolkningstätheten från våra simuleringar med avstånd exponenters σ = 1.5 respektive 2.5 (det optimala värdet är mellan-σ = 1.90±0.04). Kartans upplösning (dvs. Måtten på en rutnätscell) är 700m × 700m.
I en nyligen genomförd studie undersöktes sambandet mellan markanvändning och rörlighet REF.
Relating Land Use and Human Intra-City Mobility
{'venue': 'PLoS ONE', 'journal': 'PLoS ONE', 'mag_field_of_study': ['Physics', 'Biology', 'Medicine']}