MÅL – Att ta fram ett frågeformulär för självadministrering för att ta itu med alternativa administreringsvägar för insulin och för att undersöka aspekter av patientens tillfredsställelse som kan vara användbara för efterföljande bedömning och jämförelse av en inhalerad insulinregim och en subkutan insulinregim. FORSKNINGSDESIGN OCH METODER – Attribut av patientbehandlingstillfredsställelse med både inhalerad och injicerad insulinbehandling härrörde från fem kvalitativa forskningsstudier för att komma fram till ett frågeformulär på 15 punkter. Varje objekt analyserades på en fempunkts Likert skala så att högre objekt poäng indikerade en mer gynnsam attityd. 69 patienter med typ 1-diabetes som tidigare tagit injicerad insulinbehandling deltog i en klinisk fas II-studie. Deras utgångssvar på frågeformuläret utvärderades och underkastades en undersökande faktoranalys. Betydelsefulla faktorer behölls och tolkades utifrån deras psykometriska egenskaper. RESULTAT – Förberedande faktoranalys föreslog en tvåfaktorslösning som stod för 66 respektive 20 % av variansen. Den första faktorn innehöll 10 tillförlitliga artiklar ( Cronbach's  på = 0,89) om bekvämlighet och användarvänlighet, och den andra innehöll 5 tillförlitliga artiklar ( Cronbach's  på = 0,82) om social komfort. SLUTSATSER -Bland patienter med typ 1-diabetes framhävde och kvantifierade denna analys två nyckelfaktorer som bidrar till patientnöjdhet: bekvämlighet/oavsiktlig användning och social komfort. Frågeformuläret utvecklades noggrant, hade tillförlitliga egenskaper och en tolkningsbar och rik faktorstruktur. Denna rapport är avsedd att bidra till att i efterföljande undersökningar främja förståelsen och mätningen av behandlingstillfredsställelsen med nya och befintliga former av insulintillförsel. En studie (n = 10) omfattade hälso- och sjukvårdspersonal (2 primärvårdare, 2 internister, 2 endokrinologer, 2 apotek och 2 certifierade diabetespedagoger). Baserat på dessa studier identifierades artiklar och innehåll relaterade till patientens tillfredsställelse med insulinbehandling. Den ursprungliga objektpoolen reducerades ytterligare till att endast innehålla föremål som var klara och inte överflödiga. Tonvikten lades på att använda enkla och entydiga formuleringar av punkter och svar. Det resulterande frågeformuläret – patientnöjdheten med insulinterapi (PSIT) Frågeformulär bestående av 15 punkter, och svaren på varje punkt baserades på en fempunktslikertskala som varierade från starkt samtycke till starkt avvikande. Svar på varje punkt på frågeformuläret analyserades så att en högre post poäng indikerade en mer gynnsam attityd. Var och en av de 15 objekten fick lika vikt när sammanfattas för att komma fram till en global (total) poäng. Den globala tillfredsställelsen kan därför vara från så låg som 15 (minst tillfredsställelse) till så hög som 75 (mest tillfredsställelse). Frågeformuläret administrerades själv vid baslinjen och vid vecka 12 av patienter med typ 1-diabetes rekryterades till en 12-veckors parallellstudie av en inhalerad insulinregim jämfört med en konventionell subkutant injicerad insulinregim som genomfördes vid 10 centra i USA. Försökspersonerna fyllde i det ursprungliga frågeformuläret i 5–10 minuter. Utformning och kliniska resultat av denna studie har rapporterats på annat håll (3). Försökspersonerna var 18-56 år gamla och hade ett stabilt insulinadministreringsschema (i minst 2 månader) som omfattade två till tre förskrivna insulininjektioner dagligen. Både screening- och prerandomiseringsvärden för HbA 1c var mellan 7,0 och 11,9%, med fastande plasma C-peptid  och 0,2 pmol/ml. Alla hade kroppsvikt på 80-130% av ideal ( Metropolitan Life Insurance Tables). Försökspersonerna var icke-rökare (minst 6 månader) och hade en normal lungröntgen, normala lungfunktionstestresultat och ett elektrokardiogram med normal sinusrytm med en hastighet av 50-100 slag/min. Alla försökspersoner utförde hemblodglukosmätning fyra gånger dagligen. Baslinjesvar från totalt 69 försökspersoner beaktades i faktoranalysen. För att ytterligare förstå och identifiera attribut för patientnöjdhet genomförde vi en explorativ faktoranalys av enkätsvaren vid baseline. Faktoranalys är en statistisk teknik som minskar ett stort antal inbördes relaterade frågor till ett mindre antal underliggande gemensamma faktorer eller domäner som i första hand är ansvariga för kovariation i data (8). Vi följde en standardmetod för att genomföra en undersökande faktoranalys (8,9). Tre viktiga steg i tur och ordning vidtogs. Steg 1 handlade om att identifiera antalet meningsfulla faktorer som ska behållas baserat på testet (10) och procentandelen (vanlig) varians som redovisas av en given faktor. Med hjälp av screetestet ritade vi det eigenvärde (dvs. den mängd varians som redovisas av en given faktor) som är förknippat med varje faktor och letade efter en brytning mellan faktorerna med relativt stora eigenvärden och de med mindre eigenvärden. Faktorer som dök upp innan brottet antogs vara meningsfulla och kvarstod för rotation (9-11). Faktorer som framträdde på den horisontella linjen efter pausen beaktades endast för en trivial mängd varians och behölls därför inte. Dessutom förspecificerade vi och krävde att minst 10% av variansen förklaras med en bibehållen faktor och att minst 75% av den kumulativa variansen förklaras av uppsättningen av bibehållna faktorer. Steg 2 innebar en promax (oblique) rotation på de kvarhållna faktorerna för att underlätta tolkningen. En sned rotation tillämpades eftersom det var hypotes (och senare bekräftades) att faktorerna skulle korreleras med varandra. Steg 3 innebar att tolka den roterade lösningen genom att identifiera vilka poster som belastar varje bibehållen faktor, den begreppsmässiga betydelsen av poster som belastar på samma faktor och begreppsmässiga skillnader i poster som belastar olika faktorer. Mönsterbelastningar nära 0,40 eller större (i absolut värde) användes för att tolka resultaten (9,11). Cronbachs tillförlitlighetskoefficient (12) beräknades för varje faktor (domän) och total skala för att mäta den interna konsekvensen. För att ytterligare bedöma tillförlitligheten beräknades en total korrelation mellan en enskild post och summan av de återstående posterna på en faktor eller total skala. En andra baslinjemätning var inte tillgänglig för testretestsäkerhet vid baseline (stabilitet). Pearsons korrelationer mellan utgångsvärdet ("test") och efterbehandlingen ("test") vid 12 veckor mättes dock bland patienter som fortsatte med och randomiserades till traditionellt administrerat subkutant insulin. Den statistiska signifikansen baserades på P 0.05. Förhållandet mellan nöjdhetspoäng och demografiska och medicinska variabler Vi undersökte relationen mellan nöjdhetspoäng och de demografiska och medicinska variabler som finns i tabell 1. Pearson korrelation (r) användes för att mäta associationen av tillfredsställelse poäng med dessa variabler utom ras, för vilken en analys av varians modell användes. Den statistiska signifikansen baserades på P 0.05. Tabell 1 ger baslinjekarakteristika för de 69 försökspersonerna. Tabell 2 ger beskrivande statistik vid baslinjen för de 15 enskilda posterna och den globala tillfredsställelsen. RESULTAT TILLfredställelseposter Steg 1: Bestämning av antalet bibehållna faktorer. Scree komplotten i Fig. 1 visar ett abrupt avbrott eller avbrott före faktor 3, vilket tyder på att endast de två första faktorerna var meningsfulla att behålla. (%) 8,5 ± 1,1 (6,4–11,2) Data är n, medelvärden ± SD (intervall) eller n (%). Totalt 73 män och kvinnor med typ 1-diabetes rekryterades. En patient avbröts före randomisering och fullständiga data var inte tillgängliga. Av de återstående 72 försökspersonerna fanns det inga märkbara skillnader mellan de tre försökspersonerna som uteslutits och de 69 försökspersonerna inkluderade (3).
Referensreferensen i deras papper - Utveckling och faktoranalys av frågeformuläret för att mäta patientens tillfredsställelse med injicerat och inhalerat insulin för typ 1 diabetes och använde explorativ faktoranalys för att utvärdera data från frågeformuläret.
Development and factor analysis of a questionnaire to measure patient satisfaction with injected and inhaled insulin for type 1 diabetes.
{'venue': 'Diabetes care', 'journal': 'Diabetes care', 'mag_field_of_study': ['Medicine']}