Sammanfattning Den homogena blandning antagande är allmänt antagen i epidemisk modellering för sin parsimoni och representerar byggstenen av mer komplexa metoder, inklusive mycket detaljerade agent-baserade modeller. Den senare antar homogen blandning inom skolor, arbetsplatser och hushåll, främst på grund av bristen på detaljerad information om mänskligt kontaktbeteende inom dessa miljöer. Den senaste tidens datatillgänglighet om högupplösta interaktioner ansikte mot ansikte gör det nu möjligt att bedöma godheten i detta förenklade system för att återge relevanta aspekter av infektionsdynamiken. Metoder: Vi betraktar empiriska kontaktnätverk som samlats in i olika sammanhang, samt syntetiska data som erhållits genom realistiska modeller av kontakter i strukturerade populationer. Vi utför stokastiska spridningssimuleringar på dessa kontaktnätverk och i populationer av samma storlek under en homogen blandningshypotes. Vi justerar de epidemiologiska parametrarna för de senare för att anpassa prevalenskurvan för kontaktepidemimodellen. Vi kvantifierar avtalet genom att jämföra epidemiernas topptider, toppvärden och epidemiernas storlek. Resultat: Goda approximationer av topptiderna och toppvärdena erhålls med homogen blandningsmetod, med en median relativ skillnad mindre än 20 % i samtliga undersökta fall. Noggrannhet i återgivningen av topptiden beror på den inställning som studeras, medan det för toppvärdet är oberoende av inställningen. Omkalibrering anses vara linjär i de epidemiska parametrar som används i kontaktdatasimuleringarna, vilket visar förändringar i empiriska inställningar men robusthet mellan grupper och populationsstorlekar. Slutsatser: En lämplig omskalning av de epidemiologiska parametrarna kan leda till en god överenskommelse mellan de epidemikurvor som erhålls med ett verkligt kontaktnät och en homogen blandning av en population av samma storlek. Användningen av sådana omkalibrerade homogena blandnings approximationer skulle öka noggrannheten och realismen hos agentbaserade simuleringar och begränsa den homogena blandningens inneboende fördomar.
I REF använder författarna de fyrkantiga skillnaderna mellan I-kurvorna (fraktion av smittsamma individer) för en epidemisk modell på simulerade kontaktnät och på ett faktiskt kontaktnät för att kalibrera epidemimodellens parametrar när de används på simulerade kontaktnät.
Recalibrating disease parameters for increasing realism in modeling epidemics in closed settings
{'venue': 'BMC Infectious Diseases', 'journal': 'BMC Infectious Diseases', 'mag_field_of_study': ['Biology', 'Medicine']}