I den aktuella studien föreslås och undersöks det multidimensionella ramverket för vektorer (MDV) som modellschema för val av svarstider. MDV utvidgar Thursonian-modellen, såväl som signaldetekteringsteorin, till klassificeringsuppgifter genom att ta hänsyn till påverkan av responsegenskaper på stimulansdiskriminering. Det är kapabelt att redovisa för stimulans-respons kompatibilitet, som är känd för att vara en inflytelserik uppgift variabel som bestämmer val-reaktion prestanda men har inte beaktats i tidigare matematiska modellering insatser. Specifika MDV modeller utvecklades för 5 experiment med hjälp av Simon uppgift, för vilken stimulans lokalisering är uppgift irrelevant, att undersöka giltigheten av modellantaganden och illustrera karakteristiska beteenden av modellparametrar. MDV-modellerna stod för de experimentella data i anmärkningsvärd grad, vilket visar att ramen är tillräcklig som ett allmänt schema för att modellera latensen för valprestanda. Några modelleringsfrågor som är involverade i MDV-modellen diskuteras. Nyckelord: Simon effekt, psykologisk skalning, sekventiell provtagningsmodell, Thursonisk modell, vektormodell Aktivitetsprestanda är bättre när stimuli är kompatibla med svaren än när de inte är det. Till exempel, när människor uppmanas att trycka på vänster och höger tangenter som svar på ljus som förekommer på vänster och höger sida, de vanligtvis svarar snabbare när ljusplatser motsvarar positionerna för tangenterna. Denna stimulans-responskompatibilitet (SRC) effekt är robust och erhålls i ett brett spektrum av arbetsförhållanden, inklusive de av tillämpade inställningar såsom att köra en bil och lotsa ett flygplan (Yamaguchi & Proctor, 2006, 2011b. Därför har SRC varit en av de viktigaste principerna för att utforma verktyg och system (Proctor & Van Zandt, 2008; Proctor & Vu, 2006; Wickens, Lee, Liu, & Gordon-Becker, 2004). Dessutom anses SRC-effekten och dess variantfenomen (t.ex. flankerkompatibilitet och Stroop-effekter) återspegla förmågan att kontrollera handlingar och processer som ligger bakom dem. Dessa effekter har tagits som index för kognitiv förmåga, särskilt i jämförelse mellan ämnespopulationer i olika åldrar eller med distinkta psykopatiska tillstånd (t.ex., Cagigas, Filoteo, Stricker, Rilling, & Friedrich, 2007). Samtidigt har SRC-effekten också fungerat som ett experimentellt verktyg för att undersöka kognitiva processer och testa kognitiva teorier inom en rad olika forskningsområden (t.ex. Inhoff, Rosenbaum, Gordon, & Campbell, 1984; Leonhard, Ruiz Fernández, Ulrich, & Miller, 2011; McCann & Johnston, 1992). Dessutom har SRC-effekten i sig varit föremål för aktiva forskningsprogram. Särskilt forskare i studier av handling och perception har tagit det som en central konstruktion i sin teoretisering av kognitiva prestationer (se t.ex. Hommel & Prinz, 1997). Tidigare teorier handlar dock främst om fenomenens kvalitativa egenskaper, och endast begränsade försök har gjorts att närma sig SRC ur ett kvantitativt perspektiv. Generellt sett tjänar en modellram tre syften. För det första tjänar det som en metaforisk beskrivning av hypotetiska kognitiva väsen och deras relationer. Exempel på metaforiska beskrivningar i kognitiv psykologi inkluderar teorier om uppmärksamhet (t.ex. resurser, spotlight, etc.).), lägen och stadier av kognitiv bearbetning (t.ex. automatiska/kontrollerade lägen, Donders/Sternberg-behandlingsstegmodeller) och typer av minnespooler, bland många andra. Dessa metaforiska termer är typiskt lånad från informations-behandling ramverk (Newell, Shaw, & Simon, 1958) och fysiologi (dvs neurokemisk mekanik) men är inte begränsade till dem. En metafor är ett effektivt sätt att kommunicera abstrakta idéer på ett konkret sätt och hjälper till att överbrygga olika forskningsområden. Det andra syftet med en modellering ram är att visa vad en teori om kognition kan göra eller inte göra genom att simulera hypoteserade processer och system. Det är ett sätt att bekräfta eller bekräfta att en teori fungerar, och okända beteenden hos de hypotestora systemen upptäcks ofta med hjälp av simuleringar som också kan testas mot data. Framträdande exempel på detta är arkitektoniska modeller som ACT-R-teorin (Anderson et al., 2004), EPIC (Meyer & Kieras, 1997), och Soar (Newell, 1990), som är beräkningsförlängningar av informationsbearbetningsmetaforer, och anslutningistiska modeller som PRP-ramverket (Rumelhart, McClelland, och PDP Research Group, 1986), som är fysiologiska metaforer av kognition.
Deras arbete med en flerdimensionell vektormodell av SRC REF ) behandlar också frågan om uppgiftssammanhang i Simon uppgiften.
Multidimensional Vector Model of Stimulus-Response Compatibility
{'venue': 'Psychological review', 'journal': 'Psychological review', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Medicine']}