I detta dokument försöker jag urskilja fyra språkliga begrepp: fuzzi, vaghet, generalitet och tvetydighet. Skillnaden mellan de fyra begreppen är en viktig fråga, både teoretiskt och praktiskt. Flera tester diskuteras ur semantiska, syntaxiska och pragmatiska perspektiv. Det är min uppfattning att fuzzi, vaghet och allmängiltighet är licensierade av Grices samarbetsprincip, d.v.s. De är lika viktiga som precision i språket. Jag drar slutsatsen att allmängiltighet, vaghet och fuzzi är underbestämda, och tvetydighet är överbestämt. Fuzzy skiljer sig från allmängiltighet, vaghet och tvetydighet genom att det inte bara är ett resultat av ett entomalt förhållande mellan en allmän innebörd och dess specifikationer; inte heller en lista över möjliga relaterade tolkningar som härrör från ett vagt uttryck; inte heller en lista över orelaterade betydelser som betecknas av ett tvetydigt uttryck. Fuzzy är inneboende i den meningen att den inte har någon klar och tydlig referensgräns, och inte kan lösas med hjälp av sammanhang, i motsats till allmängiltighet, vaghet och tvetydighet, som kan elimineras kontextuellt. Slutsatsen dras också att fuzzi är nära involverat i språkanvändarnas bedömningar. En viktig konsekvens av detta är att en integrerad strategi som kombinerar semantik, pragmatiska metoder och psykolingvistik skulle vara mer kraftfull och fördelaktig för meningsfulla undersökningar.
I REF gör Zhang ett försök att särskilja de fyra språkliga begreppen fuzziness, vaghet, generalitet och tvetydighet.
Fuzziness — vagueness — generality — ambiguity.
{'venue': None, 'journal': 'Journal of Pragmatics', 'mag_field_of_study': ['Psychology']}