Detta papper använder detaljerade veckodata om försäljning av inbundna fiktionsböcker för att utvärdera effekten av New York Times bestsellerlista på försäljning och produktutbud. För att kringgå det uppenbara problemet med samtidig försäljning och bestsellerstatus utnyttjar analysen tidsfördröjningar och oavsiktliga utelämnanden vid upprättandet av listan. De empiriska resultaten tyder på att det som förekommer på listan leder till en blygsam ökning av försäljningen för den genomsnittliga boken, och att effekten är mer dramatisk för bestsellers av debutförfattare. I tidningen diskuteras hur den ytterligare koncentrationen av efterfrågan på toppsäljande böcker kan leda till en minskning av det privata optimala antalet böcker att publicera. Uppgifterna tyder dock på motsatsen: marknadsexpansionseffekten av bestsellerlistor verkar dominera alla företagsstölder från icke-bästsäljande titlar. * Stanford University och NBER; asorensen@stanford.edu. Jag är tacksam mot Hoover-institutionen, där mycket av denna forskning genomfördes, och mot Nielsen BookScan för att ha tillhandahållit bokförsäljningsdata. Forskningen har haft nytta av hjälpsamma samtal med bland annat Jim King, Phillip Leslie och Joel Sobel. Scott Rasmussen gav utmärkt forskningsstöd. Alla fel är mina.
I ett separat arbete använde Sorensen felaktiga utelämnanden av böcker från New York Times bestsellers lista för att identifiera den ökning av försäljningen som följer med den upplevda populariteten av en boks utseende på listan REF.
Bestseller Lists and Product Variety
{'venue': None, 'journal': 'Journal of Industrial Economics', 'mag_field_of_study': ['Economics']}