Straff har föreslagits vara centralt för två karakteristiskt mänskliga fenomen: samarbete i grupper och moral. Här undersöker vi moralistiskt straff, ett beteende som är avsett att orsaka kostnader för en annan individ som svar på en uppfattad moralisk kränkning. Det finns för närvarande ingen enighet om vilken evolutionsmodell som bäst förklarar detta fenomen hos människor. Modeller som vänder sig mot individers rykte som moralistiska straffare förutsäger tydligt att psykologiska system bör utformas för att öka straffet som svar på information om att ens beslut att straffa kommer att vara kända av andra. Vi rapporterar två experiment där vi får deltagarna att begå moraliska kränkningar och sedan presentera tredje part med möjlighet att betala för att straffa ogärningsmän. Varierande förhållanden av anonymitet, finner vi att närvaron av en publik-även om bara försökspersonen-orsakar en ökning av moralistiskt straff. D Försörjning.
Den enkla närvaron av en publik har visat experimentellt att öka människans benägenhet för moralistiskt straff, vilket orsakar en ökning av kostsamt straff som ett svar på upplevda moraliska kränkningar REF.
Audience effects on moralistic punishment
{'venue': None, 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Psychology']}