Vi studerar centralitet i urbana gatumönster i olika världsstäder representerade som nätverk i det geografiska rummet. Resultaten indikerar att en rumslig analys baserad på en uppsättning av fyra centralitetsindex möjliggör en utökad visualisering och karakterisering av stadsstrukturen. En hierarkisk klusteranalys baserad på centralitetens fördelningar har en viss förmåga att särskilja olika klasser av städer. I synnerhet, självorganiserade städer uppvisar skalfria egenskaper liknande dem som finns i icke-spatiala nätverk, medan planerade städer inte. DOI: 10.1103/PhysReve.73.036125 PACS-nummer: 89.75.Hc, 89.75.Fb, 87.23.Ge En särskild klass av komplexa nätverk är sammansatt av de inbäddade i verkliga rymden-dvs, nätverk vars noder har en exakt position i två- eller tredimensionella Euclidean utrymme och vars kanter är verkliga fysiska anslutningar. Med några få undantag har de flesta av verken i litteraturen fokuserat på karakteriseringen av de topologiska egenskaperna hos rumsliga nätverk, medan den rumsliga aspekten har fått mindre uppmärksamhet, när den inte alls försummats. Det är dock inte förvånande att topologin för rumsliga nätverk är starkt begränsad av deras geografiska inbäddning. Till exempel antalet långdistansanslutningar och antalet kanter som kan anslutas till en enda nod är begränsade av den rumsliga inbäddningen. Detta är särskilt tydligt i planar nätverk  på t.ex., de nätverk som bildar hörn när två kanter korsar  på 7, som urbana gator eller myrnätverk av gallerier  och har viktiga konsekvenser för möjligheten att observera en liten värld beteende eller skalfri grad fördelningar  på 1-3. Följaktligen skiljer sig de rumsliga nätverken från relationsnätverken, och som sådana måste de behandlas. Centraliteten har fortsatt att vara ett grundläggande begrepp i nätverksanalysen sedan den infördes i struktursociologin. Nätverksmodellen har också en lång tradition inom ekonomisk geografi och stadsplanering, där den har använts för att undersöka de territoriella relationerna mellan kommunikationsflöden, befolkning, välstånd och markanvändning. Men när man arbetar med stadsgatmönster, centralitet har studerats i relationsnätverk endast 11-13 och försummar en grundläggande aspekt som geografin. I ett sådant tillvägagångssätt, känd som den dubbla representationen  på 12,13, eller information city nätverk  på 14, en stad omvandlas till en relationell  påtopo-logical, genom att kartlägga gatorna på graf noderna och skärningspunkterna mellan gator på kanterna mellan noderna. I detta dokument studerar vi centraliteten i stadsgator i olika världsstäder som representeras som rumsliga nätverk. I vårt tillvägagångssätt, som är motsatsen till den dubbla, arbetar vi inom en fullt metriska ram där avståndet måste mätas inte bara i topologiska termer  och steg, som i den dubbla representationen av en stad  med 12-14 eller i sociala 9 och andra komplexa system  och 1, utan snarare i korrekt rumsliga termer, miles. Resultaten tyder på att en rumslig analys baserad på en uppsättning olika centralitet åtgärder  på ett korrekt sätt utökad för rumsliga grafer och gör det möjligt en visuell karakterisering av de strukturella egenskaperna i en stad, och bevisen för att planerade och självorganiserade städer tillhör två olika klasser, och 3 för att hitta skalfria egenskaper som liknar dem som finns i graden distributioner av relationella icke-spatiella nätverk. Vi har valt 18 kvadratkilometer prover av olika världsstäder från Ref. De importerades i en GIS-miljö med ett geografiskt informationssystem och konstruerade rumsliga grafer över gatunät. I vår strategi, varje urban gata prov förvandlas till en oriktad, värderad graf G, där korsningar är noder och gator är kanter. Vi betecknar med N antalet noder och med K antalet kanter. Noderna kännetecknas av sin position  på x i
Dessutom tillämpas de komplexa nätverksanalysmetoder som används i stor utsträckning i analyser av sociala nätverk också i urbana nätverk (t.ex. Om det inte finns några uppgifter som tyder på att det finns en risk för att det finns en risk för att det uppstår en allvarlig risk för en allvarlig störning, ska den behöriga myndigheten i den medlemsstat där den behöriga myndigheten har sitt säte underrätta den behöriga myndigheten i den medlemsstat där den behöriga myndigheten har sitt säte om detta.
Centrality measures in spatial networks of urban streets
{'venue': 'Phys. Rev. E 73 (2006) 036125.', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Medicine', 'Physics']}