Med en ständigt ökande efterfrågan på blodförsörjning över hela världen finns det ett enormt behov av att säkerställa en säker och tillräcklig tillgång på blodprodukter. Att rekrytera och behålla blodgivare är dock fortfarande viktiga utmaningar för blodbyråer. I ett försök att ta itu med dessa problem har forskare identifierat en rad sociodemografiska, organisatoriska, fysiologiska och psykologiska faktorer som påverkar människors vilja att donera blod. Tidigare forskning har till stor del fokuserat på rekrytering av donatorer, särskilt demografiska variabler i samband med blodgivningsbeteende, men frågan om retention av donatorer har blivit allt viktigare. Ett växande antal studier har också belyst de psykologiska faktorernas roll när det gäller att förklara, förutsäga och främja blodgivningsbeteendet. I linje med de senaste trenderna inom blodgivningsforskning, granskar den nuvarande tidningen bidragen från och nuvarande riktningar i psykologisk forskning om bloddonation attityder och beteende, med särskild tonvikt på donator återkomst och upprepa bloddonation beteende. Även om det finns överlappning mellan faktorer som förutsäger initiering och upprätthållande av blodgivning beteende, det föreslås att förändringar i motivation och utvecklingen av själv identitet som en blodgivare är avgörande för att förstå de processer där första-gång donatorer blir upprepade givare. PSYCHOLOGIN AV BLODDONATION: KURRENT FORSKNING OCH FRAMTID Efter Titmuss 1, har helblodsdonation historiskt marknadsförts som "kanske det renaste exemplet" 2 (s. 46) av altruistiskt eller prosocialt beteende 3. Debatten om huruvida helblodsdonation ska karakteriseras som en helt altruistisk handling eller bara en prosocial handling ligger utanför tillämpningsområdet för denna tidning, men det är värt att lägga märke till att helblodsdonation (och aferesdonation i Australien) är ett beteende som människor frivilligt åtar sig med få uppenbara eller omedelbara belöningar. Som Healy 4 noterade i sin senaste analys av blod och organ donation, blod är "en udda typ av gåva" (s. 84). Metoden att ge och den personliga karaktären av vad som ges gör det annorlunda än andra altruistiska eller prosociala handlingar som att donera pengar till välgörenhet (jfr, 5 ). I en tid av ökande stränga uteslutningskriterier som härrör från rädsla för blodsäkerhet (t.ex. vCJD), är det en sällsynt typ av gåva eftersom det är en som rutinmässigt kan vägras. Som Healy 4 noterar "uppmaningen till alla" tydligt historiskt i många blodgivare marknadsföring (jfr. ARCBS Winter 2007 kampanj) står i skarp kontrast till den selektivitet som blodinsamling byråer runt om i världen nu måste utöva. 6 Som ett resultat av sådan selektivitet, blod insamling organ runt om i världen kämpar med hur man rekrytera och behålla "livets bästa presentgivare", de som är berättigade att donera blod. Under de senaste årtiondena har ett antal utmärkta översyner gjorts för att beakta både strukturella (t.ex. Organisatoriska nivåfaktorer 4, 7, 8 ) och individuella 7,9-11 nivåfaktorer som kan påverka beslutet att donera blod. Med tanke på den allmänna litteraturen i området har dessa utvärderingar i allmänhet betraktat influenser över hela donationens livslängd, samtidigt som de har noterat att det sannolikt kommer att finnas skillnader i typ och styrka hos de viktigaste drivkrafterna hos nya, tidiga karriärer och väletablerade donatorer. 7, 10, 12 En betoning av den senaste tidens forskning har legat på de strukturella faktorernas roll när det gäller att underlätta blodgivningen. 4, 7, 8, [13] [14] [15] [16] I motsats till denna betoning fokuserar den aktuella granskningen i första hand på betydelsen av psykologiska faktorer i 4 som förklarar, förutsäger och främjar blodgivningsbeteende. Även om vi håller med Healy 3 att strukturella funktioner bör konfigureras för att maximera möjligheten till donation, hävdar vi att i slutändan resolutionen att (upprepat) donera blod förblir ett naturligt personligt beslut. 17 För den som överväger att donera blod är det uppfattningen och den relativa viktningen av många faktorer som slutligen kommer att avgöra hans eller hennes beteende. 18, 19 Förutom ett specifikt fokus på rollen av psykologiska faktorer i blodgivning, Figur 1 ) är en välkänd beteende beslutsfattande modell utformad för att redogöra för beteenden som inte är under en individs fullständiga viljekontroll. TPB bygger på premissen att avsikt är den mest proximala bestämningen av beteende. Avsikt, i sin tur, föreslås att påverkas av attityd (positiva eller negativa utvärderingar av att utföra beteendet), subjektiv norm (uppfattningar av sociala påtryckningar för att utföra beteendet) och upplevd beteendekontroll (uppfattningar om kontroll över att utföra beteendet). Förutom den indirekta påverkan på beteendet via avsikt, uppfattas beteendekontroll föreslås att ha en direkt effekt på beteendet för beteenden som inte kan utföras efter behag. Det bör noteras att vissa TPB forskare tydligt skiljer mellan kontrollkonstruktioner av upplevd beteendekontroll och själveffekt (uppfattningen om lättheten eller svårigheten att utföra ett beteende 28), medan vissa inte (för en översikt, se 29 ). För den aktuella översynen kommer dessa konstruktioner att benämnas 6 antingen kontrollfaktorer eller upplevd beteendekontroll (om inte en specifik hänvisning görs till själveffekt). När vi överväger vår nuvarande kunskap om psykologin av upprepad blodgivning, denna översyn först överväga bidraget från studier som antar en grundläggande TPB ram för att förutsäga bloddonation avsikter och beteende. Därefter, i enlighet med vårt fokus på psykologin för upprepad blodgivning, använder vi den senaste TPB-litteraturen och givarbeteendelitteraturen för att överväga bevisen för att inkludera ett antal ytterligare konstruktioner i TPB för att försöka redogöra för de faktorer som påverkar blodgivarnas avsikter och beteende under deras livstid som donatorer. Vidare, med hjälp av ett förstärkt TPB-ramverk, dokumenterar vi specifikt hur påverkan på blodgivares avsikter och beteende kan utvecklas under givarens karriärväg. Slutligen drar vi nytta av TPB och den 8 bredare givarbeteendelitteraturen för att förstå och reflektera över den kritiska roll som uppfattningar om kontroll har på blodgivares tidiga karriär intentioner och beteende. Som en av de vanligaste modellerna för attityduppfostran relationer har TPB och dess komponenter använts framgångsrikt av många forskare för att förutsäga bloddonation avsikter och beteende. 9 Studier som antar en TPB-ram använder vanligtvis kombinerade prover som omfattar både blodgivare och icke-donatorer. 37 På senare tid har studierna begränsat deras fokus till förutsägelser om blodgivningsbeslut enligt skedet i donationskarriären (t.ex. "aldrig" och "aldrig" givare; se 38); ett fokus som är avgörande som ett första steg i förståelsen av hur första gången blodgivare blir regelbundna blodgivare. 22 Som anges av Callero och Piliavin 22 (se även 39 ), den specifika typen av faktorer och relativ viktning av de faktorer som påverkar beslutet att donera blod kan mycket väl förväntas variera beroende på antalet gånger en individ har donerat blod i det förflutna. Som Ferguson och kollegerna 9 nyligen påpekade, finns det dock föga samförstånd i TPB eller bredare blodgivare beteende litteratur om hur donatorer i olika stadier av deras blodgivning karriär bör särskiljas och definieras. I denna diskussion har vi antagit terminologin "blandat prov" för att hänvisa till de studier som kombinerar donatorer och icke-donatorer eller där provernas donationshistorik inte har rapporterats; "icke-donator" för att hänvisa till dem som aldrig hade donerat eller där studier identifierade deras prov som icke-donatorer; "förstagångsdonatorer" för att hänvisa till dem som har identifierats av författarna att endast ha donerat blod en enda gång och "donator" för att hänvisa till deltagare som hade donerat blod tidigare. För denna senare grupp, där mer finkornig avgränsning av donatorprover tillhandahålls av författarna, noteras detta. En genomgång av studier med hjälp av teorin om planerat beteende för att förutsäga bloddonation intentioner och beteende av blandade prover fann att TPB-modellen stod för mellan 9 31% och 72% av variansen i bloddonation intentioner 37, [40] [41] [42] [43] och mellan 54% och 56% i bloddonation beteende. 37, 41 I tre studier som illustrerar standardforskning inom TPB inom området 37, 40, 41 bedömdes påverkan av attityder till bloddonation, subjektiva normer och upplevd beteendekontroll på nuvarande donatorers och icke-donatorstudenters avsikter att ge blod. I dessa studier och i linje med TPB, attityd, subjektiv norm, och upplevd beteendekontroll alla signifikant förutsagd avsikt att donera blod. Andra studier som utvärderar TPB-variablerna i blandade prover och prover differentierade efter donationshistorik har visat ett mindre konsekvent mönster av fynd när det gäller att förutsäga avsikterna med bloddonation. Närmare bestämt framträder attityd- och kontrollfaktorer konsekvent som prediktorer av bloddonation intentioner, i prover som blandas 38, 41, 42 och differentieras efter donatorhistoria, 26, 38, 43, 44 med kontrollkomponenten konsekvent visar den största betavikten av prediktorer. Inverkan av subjektiv norm på avsikter är dock mindre konsekvent (se tabell 1). Till exempel har flera studier visat att subjektiv norm i hög grad bidrar till förutsägelsen om blodgivning intentioner hos både donatorer och icke-donatorer 5,43-46 och i blandade prover, 47 men i andra studier, subjektiv norm hade ingen signifikant effekt. 26, 38, 41, 42 Även om en stor del av TPB:s blodgivningsforskning bedömer påverkan på blodgivningens avsikter, ger jämförelsevis få TPB-studier en bedömning av blodgivningens beteende. Av de studier som bedömer beteende, är intention den enda konsekvente förutsägaren av beteende. 7 Trots dess konsekvent inflytande, dock, den relativa styrkan av avsikt påverkas av antalet gånger ett beteende, i detta fall blodgivning, har utförts i det förflutna.  Inverkan av kontroll på beteende verkar också vara en funktion av bloddonation erfarenhet. Till exempel, i två studier som använder blandade prover, 37,41 endast avsikt att donera blod (men inte kontroll) förutspådde rapporterade bloddonation beteende. I kontrast, i den enda studien som har övervägt prediktorer av beteende vid olika punkter i karriären av blodgivaren, Godin et al. 26 fann att uppfattningar om kontroll över donationer var viktiga i förutsägelsen om beteende för donatorer, men inte för dem som bara hade donerat en enda gång (första gången donatorer). I alla dessa studier är tre konsekventa fynd anmärkningsvärda. För det första, i linje med förutsägelserna i TPB-modellen, är intentionen den enda konsekventa förutsägaren av beteende. För det andra visar kontrollfaktorer konsekvent den största betavikten och framträder som betydande prediktorer för avsikt att donera blod oavsett erfarenhet av bloddonation. Den viktiga och konsekventa påverkan av kontroll på avsikt, oavsett donation karriär, tyder på att fokus på uppfattningar om kontroll för både icke-givare och givare kan vara särskilt effektivt i ökande avsikt att donera blod, en punkt som vi återvänder till senare i denna översyn (se även 9 ). För det tredje framträdde subjektiv norm som den svagaste förutsägaren av intentioner för såväl icke-givare som givare. Även om detta konstaterande är förenligt med tillämpningen av TPB i en rad olika sammanhang, 18 är det tvärtemot betoningen i den bredare blodgivningslitteraturen på vikten av andras förväntningar och externa normativt tryck för att inleda blodgivning. 22, 45 Även om denna inkonsekvens kan bero på skillnader i mätning av konstruktioner eller provtagningsstrategier, verkar det mer sannolikt att en skillnad i konceptualiseringen av sociala influenser på blodgivning över studier är den relevanta faktorn. När man överväger tillräckligheten av TPB, har frågor ställts om huruvida den grundläggande TPB-modellen står tillräckligt för moraliska övertygelser eller för affektiva resultat (antingen 11 positiva eller negativa) i samband med utförandet av vissa beteenden. 30, 49 I det specifika sammanhanget för blodgivning, redovisning av moraliska värden och affektiva utfall kan vara särskilt viktigt eftersom beslutet att donera blod sannolikt innebär ett övervägande av moraliska övertygelser och potentiellt negativa utfall i samband med blodgivning (t.ex. ångest eller rädsla) för vissa människor. 28, 38, 49 När man försöker redogöra för faktorer som påverkar blodgivarnas avsikter och beteende under deras livstid som donatorer, har ytterligare konstruktioner föreslagits för att öka standard TPB-modellen. Därför riktar vi först vår uppmärksamhet mot två konstruktioner som har lyfts fram som särskilt relevanta för bloddonation beteende, nämligen, moralisk norm och förväntad ånger, följt av en diskussion om två faktorer som är viktiga för utvecklingen av en blodgivning karriär, nämligen tidigare beteende eller vana och själv-eller roll-identitet. Moralisk norm. Ett antal nyligen genomförda undersökningar 4, 17, 50 har lagt märke till den moralretorik som omger blodgivningen. Tidiga karriärgivare rapporterar känslor av moralisk tillfredsställelse över att donera, varigenom både donatorer och icke - donatorer likställer donation av blod med moralisk överlägsenhet. 17, 50 I linje med sambanden mellan moral och blodgivning som dokumenterats i den bredare litteraturen har forskning som bedrivits ur ett utvidgat TPB-perspektiv fått stöd för att inkludera en moralisk komponent i samband med blodgivning. 26, 38, 41, 44 Inom TPB avser begreppet moralisk norm (eller personlig norm) känslor av personligt ansvar eller skyldighet att utföra ett beteende. rapporterade en ökning av attityden till plikt att ge blod under en sjuårsperiod. I takt med att graden av inneboende motivation ökar (t.ex. känsla av plikt eller moralisk förpliktelse) förväntas inflytandet från det yttre sociala trycket minska. 22 Kort sagt, med inneboende motiv, som i detta sammanhang fungerar som en personlig eller moralisk norm, framträder av avgörande betydelse
Masser m.fl. Ref ger en översikt över befintlig forskning på detta område.
The Psychology of Blood Donation : Current Research and Future Directions
{'venue': 'Transfusion medicine reviews', 'journal': 'Transfusion medicine reviews', 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}