• Den globala ekonomin är ett stort servicesystem som behöver innovation för att växa (se tabell 1). Tjänstesystem är värdeskapande nätverk som består av människor, teknik och organisationer (se medföljande figur). Åtgärder som vidtas för att omvandla stat och samoducera värde utgör tjänster. Inom IT-outsourcing driver till exempel en tjänsteleverantör datorinfrastrukturen för en tjänsteklient. Leverantören utökar kundens kapacitet, tar ansvar för månatliga servicenivåavtal och årliga produktivitetsförbättringar. Den formella representationen och modelleringen av servicesystem är nyckfull, till stor del på grund av komplexiteten i att modellera människor, deras kunskaper, aktiviteter och intentioner. Tjänstesystemets komplexitet är en funktion av antalet och mångfalden av människor, tekniker och organisationer som är kopplade till värdeskapande nätverk, allt från professionella ryktessystem av en enda typ av kunskapsarbetare eller yrke [1], till arbetssystem som består av flera typer av kunskapsarbetare [4], till företagssystem (t.ex. företag) [87], till industriella system [9], till nationella system [51, 102], och slutligen till formell representation och mätning av arbete i tjänstesystem är en stor utmaning för tjänsteekonomin (se tabell 2 ). Vi vet ännu inte hur vi bäst kan mäta arbete och kunskapsvärde omkonfigurering i servicesystem. För att illustrera komplexiteten i formella modelleringssystem, tänk på fyra exempel: utbildning, IT-tjänster, samtalscentraler och patent. Exempel 1. Utbildning som servicesystem. Utbildning är grundläggande i alla samhällen. Utbildningssystemet omvandlar ungdomar med allmän läs- och skrivkunnighet till yrkesutövare (kunskapsarbetare). Efter dot-com bubblan sprack och outsourcing av IT-jobb till Indien blev en vanlig rubrik i tidningar, många universitet i USA och Kanada bevittnade skarpa nedgångar i inskrivning för datavetenskap. Cheferna för datavetenskapliga institutioner, som hade sett en ökande efterfrågan under flera decennier, stod nu inför tre problem: fakulteten klagade på färre, mindre kompetenta studenter som kom in i sina klassrum; industrin klagade över en sämre matchning mellan behoven hos näringslivet och de utexaminerade inom datavetenskapen som producerades; och fakultetsrekryteringen och moralen minskade på vissa campus. Hur kan en serviceforskare närma sig problemet med att skapa tjänsteinnovationer och förbättra utbildningssystemet? För det första kan serviceforskaren identifiera intressenterna och intervjua dem för att lära känna tjänstesystemets gränser och eventuella problem och möjligheter som intressenterna ser. För det andra kan en serviceforskare skapa en formell modell av servicesystemet, inklusive en tabell över alla intressenters interaktioner, vilka tekniker och organisationer som medlar dessa interaktioner, och som äger eller inte äger de upplevda problemen och möjligheterna. För att vara tydlig, utmaningen ligger inte bara i att formellt modellera tekniken eller organisatoriska interaktioner, utan i att modellera människorna och deras roller som kunskapsarbetare i systemet. Traditionell modellering förutsätter att människor är antingen a) som maskiner eller andra resurser, b) annorlunda genom att de kan modelleras som en uppsättning färdigheter som förändras med erfarenhet, eller c) annorlunda genom att de bildar relationer och sociala nätverk för att förbättra produktiviteten. Det tredje steget för en serviceforskare kan vara att extrapolera den årliga utvecklingen av systemet och de berörda parternas tim-för-timme-aktiviteter. En serviceforskare kan då tänka sig nya servicesystem som skulle kunna införas för att lösa varje problem. Ibland är de nödvändiga servicesystemen välkända, och finansiella investeringar är allt som behövs nya intressenter läggs till. Eller kanske ledare kan uppmuntra befintliga intressenter att flera uppgifter om nya aktiviteter-kräva att befintliga intressenter gör mer för att förbättra sin professionella Definitionen av tjänster i termer av relationer och åtgärder bland tjänsteleverantörer, tjänsteklienter och tjänstemål, baserat på [38].
I REF definierades tjänstesystemens komplexitet som "en funktion av antalet och mångfalden av människor, teknik och organisationer som är sammankopplade i värdeskapande nätverk".
Service systems, service scientists, SSME, and innovation
{'venue': 'CACM', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}