Bakgrund: Fina partiklar (PM 2.5 ) luftföroreningar har konsekvent kopplats till överlevnad, men rapporterade effektuppskattningar är geografiskt heterogena. Exponering för olika typer av partikelblandningar kan förklara en del av denna variation. Metoder: Vi använde k-medel kluster analyser för att identifiera städer med liknande föroreningar profiler, (dvs PM 2.5 sammansättning) över hela USA. Vi undersökte inverkan av PM 2.5 på överlevnaden, och dess variation mellan kluster av städer med liknande PM 2.5 sammansättning, bland Medicare inskrivna i 81 amerikanska städer (2000)(2001)(2002)(2003)(2004)(2005)(2006) (2007)(2008)(2009)(2010). Vi använde tidsvarierande årliga PM 2.5-medelvärden, mätt vid omgivande centrala övervakningsstationer, som exponering för intresse. Vi körde by-city cox-modeller, justerar för individuella data om tidigare hjärt-lungrelaterade sjukhusvistelser och stratifierar genom uppföljningstid, ålder, kön och ras. Detta eliminerar förvirring på grund av faktorer som varierar mellan städer och långsiktiga trender, med fokus på variationer i luftföroreningar från år till år kring stadens specifika medelvärde och trend. Vi samlade sedan de stadsspecifika effekterna med hjälp av en slumpmässig effekt meta-regression. I detta andra steg bedömde vi också effektförändring genom klustermedlemskap och uppskattade klusterspecifika PM 2.5-effekter. Resultat: Vi följde mer än 19 miljoner patienter och observerade mer än 6 miljoner dödsfall. Vi fann en skadlig inverkan av årliga PM 2.5-koncentrationer på överlevnaden (riskkvot = 1,11 [95%]
Några av forskarna använde också k-medel som klumpar ihop REF till klusterstäder som uppvisade liknande föroreningsegenskaper.
PM2.5 and survival among older adults: effect modification by particulate composition.
{'venue': 'Epidemiology', 'journal': 'Epidemiology', 'mag_field_of_study': ['Medicine']}