Att göra en kostsam ursäkt eller orsaka självbestraffning efter en oavsiktlig överträdelse kan tjäna som en kostsam signal om överträdarens välvilliga avsikt. I den nuvarande forskningen, efter en oavsiktlig överträdelse (dvs. ojämn resursfördelning mellan sig och en partner), gavs deltagarna möjlighet att skicka ett ursäktsbudskap till sin partner (i experiment 1 och 2) eller att privat dra av en del belopp från sin egen belöning (i experiment 2 och 3). Genom dessa experiment visade ungefär hälften av deltagarna att de var villiga att ådra sig vissa kostnader för att producera dessa kostsamma signaler. I experiment 1 förändrade varken historia eller förväntan på interaktion med en partner frekvensen av en kostsam ursäkt. I Experiment 2, trots uttryckliga instruktioner att deras partner inte skulle informeras om huruvida de hade orsakat självbestraffning, frekvensen av självbestraffning var ungefär lika med en kostsam ursäkt. Dessa resultat tyder på att de två typerna av kostsamma signaler inte enbart riktades till offret. Experiment 3 visade att dessa kostsamma signalerare stödde jämställdhetsprincipen mer än de icke-signalers. Detta resultat är förenligt med tanken att de två formerna av kostsamma signaler tjänar till att skydda signalörens rykte som en rättvis person.
I REF tjänar en kostsam ursäkt och självbestraffning som dyra signaler för att skydda en överträdares rykte efter en oavsiktlig överträdelse.
Costly apology and self-punishment after an unintentional transgression
{'venue': None, 'journal': 'Journal of Evolutionary Psychology', 'mag_field_of_study': ['Psychology']}