Många uppgifter (t.ex. att lösa algebraiska ekvationer och löpärenden) kräver utförande av flera komponentprocesser i en oöverskådlig ordning. Den forskning som redovisas här använder den geometriska analogiuppgiften som ett paradigmfall för att studera beställningen av komponentprocesser i denna typ av uppgift. För att lösa geometriska analogier genom att tillämpa mentala omvandlingar såsom rotera, ändra storlek, och lägga till en pan, är ordningen för att utföra omvandlingarna okonstruerad och påverkar i princip inte lösningens noggrannhet. Icke desto mindre kan lösare föra kognitiva begränsningar med sig till den analoga uppgift som påverkar ordningen av omvandlingarna. För det första visar vi att lösare har en föredragen ordning för att utföra mentala omvandlingar under analoga lösningar. Vi undersöker sedan tre klasser av förklaringar till den föredragna ordningen, en baserad på allmänna informationsbehandlingsöverväganden, en annan baserad på uppgiftsspecifika överväganden och en tredje baserad på individuella skillnader i analogisk förmåga. I det första och tredje experimentet löste collegestudenterna geometriska analogier som krävde två eller tre transformationer och angav i vilken ordning de utförde transformationerna. Det rådde nära enighet om nästan samma ordning för båda typerna av analogier. I det andra experimentet riktades försökspersonerna till att utföra par transformationer i önskad eller oförutsedd ordning. Både snabbhet och noggrannhet var större för de föredragna beställningarna, vilket bekräftar försökspersonernas rapporterade order. Ability skillnader observerades endast för de svårare tre-transformation problem: Hög-och medel-förmåga försökspersoner enades om en övergripande prestanda order, men topparna var mer konsekvent i deras användning av denna ordning. Lågvärdiga personer beordrade inte konsekvent omvandlingarna för dessa svåra problem. Den allmänna informationsbehandlingsfaktor som undersöktes var padda som fungerade. Ett antal uppgiftsfaktorer har visat sig påverka arbetsminnesbelastningen under lösningen av induktiva resonemangsproblem. Av dessa valde vi att undersöka processsvårigheter. Eftersom analogier löses i arbetsminnet, kan utföra svårare omvandlingar tidigare minska arbetsminnesbelastningen och underlätta problemlösning. Den observerade prestationsordningen korrelerade dock inte med omvandlingssvårigheter. Den första uppgiftsspecifika faktorn som beaktades var att vissa transformationer kan identifieras tidigare, möjligen på grund av perceptuell hälsa, och att prestationsordern följer identifieringsordern. Howcvet; ordningen för identifiering av transformationen stod inte heller för ordningen för omvandlingstillämpningen i något av försöken. Att lösa geometriska analogier är en bilduppgift där lösningen konstrueras mentalt genom att utföra de infererade omvandlingarna på den givna figuren. Prestanda på geometriska analogitester är måttligt till högt korrelerat med en mängd rumsliga visualiseringstester som involverar bildgenerering, transformation och retention. Den andra uppgiftsspecifika faktorn som beaktades var att ordningen för omvandlingen skulle likna ordningen för att använda motsvarande information i en motsvarande fysisk uppgift, planering och utförande av en ritning. I det fjärde försöket ombads därför försökspersonerna att ange i vilken ordning de skulle behöva specifika typer av information, var och en motsvarande en transformation, för att få en enkel bild. Denna teckningsordning parallelliserade ordningen för att utföra mentala omvandlingar under analogisk lösning. Perceptuell behandling under objektidentifikation visas också för att gå vidare i en liknande ordning Dessa resultat tyder på att i lösa geometriska analogier, försökspersoner utnyttja förfaranden och begränsningar som är gemensamma för domänerna bild, ritning och objektidentifikation. Sammanfattningsvis har vi visat att en logiskt okonstruerad beställning av komponentprocesser 50
Dessutom anser gemensamma ritteorier ordningen av stroke i en målning som en återspegling av den mentala organisationen av en scen och dess hierarkiska relationer REF.
Cognitive Constraints on Ordering Operations: The Case of Geometric Analogies
{'venue': 'Journal of experimental psychology. General', 'journal': 'Journal of experimental psychology. General', 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}