Syfte - Syftet med detta dokument är att diskutera resultaten av de senaste experimenten för att fastställa H-index på landsnivå för de 10 iberoamerikanska länderna i Sydamerika. Design/metodologi/approach -De tre citeringsindexkomponenterna (Science Citation Index, Social Science Citation Index, and Arts & Humanities Citation Index) i Web of Science-systemet i Thomson-Reuters och Scopus-databasen i Elsevier används för att mäta jämförbarheten av de h-index som rapporterats av de två systemen. Resultaten visar att trots de betydande skillnaderna i innehållet i de två databaserna när det gäller deras källbas och omfattningen av citerade referensförbättringar av register, är rank korrelationen mellan de tio länderna baserat på de H-index värden som Web of Science och Scopus returnerade mycket hög. Originalitet / värde -För detta urval, trots skillnader mellan WoS och Scopus i antalet papper från varje land, är rang positionen för länderna med h-index nästan densamma. Det finns bara en enda rank position skillnad -Scopus ranka Argentina andra och Chile tredje, medan ordningen är den omvända i WoS. Detta bekräftar på nytt h-indexets robusthet på landsnivå. Nyckelord Publicering, Databaser, Sydamerika Ursprungligen utvecklades begreppet h-index för att mäta den vetenskapliga publiceringsproduktiviteten och effekten av enskilda forskare genom en enda indikator. Det blev allmänt populärt för enkelheten i konceptet, och dess användning utvidgades till forskargrupper, institutioner och tidskrifter. I detta dokument diskuteras resultaten av mina senaste experiment med att fastställa H-indexet på landsnivå för de tio iberoamerikanska länderna i Sydamerika. De tre citeringsindexkomponenterna (Science Citation Index, Social Science Citation Index, and Arts & Humanities Citation Index) i Thomson-Reuters Web of Science-systemet och Scopus-databasen Elsevier användes för att mäta jämförbarheten hos de h-index som rapporterats av de två systemen. Försöken omfattade publiceringsåren 1981–2007 som tidsperiod. Citeringsfönstret förlängdes till mitten av januari 2009. Resultaten visar att trots de betydande skillnaderna i innehållet i de två databaserna när det gäller deras källbas och omfattningen av den citerade referensförstärkningen av register, var de tio ländernas rangkorrelation på grundval av de H-indexvärden som Web of Science och Scopus returnerade mycket hög. Inledning H-indexet introducerades av Jorge E. Hirsch (2005) för att kvantifiera den vetenskapliga publiceringen och effekten av forskarnas arbete. Det är ett sammansatt mått baserat på kombinationen av antalet publicerade uppsatser och antalet citeringar dessa uppsatser har fått enligt poster som skapats för och rapporterats av Web of Science (WoS) och Scopus. H-indexet var ursprungligen avsett att mäta forskarnas vetenskapliga resultat genom prisma av publikationer. Den fick mycket uppmärksamhet och brett accepterande från de mest respekterade scientometrierna, tillsammans med flera förslag och rekommendationer för derivatindex (Bornmann och Daniel,
Jacsó och Péter REF utvidgade H-indexet på landsnivå för att analysera ländernas vetenskapliga kapacitet ur forskningsproduktivitetens och forskningseffektens perspektiv.
The h‐index for countries in Web of Science and Scopus
{'venue': 'Online Information Review', 'journal': 'Online Information Review', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}