Detta dokument är en introduktion till naturligt språk gränssnitt till databaser (Nlidbs). En kort översikt över Nlidbs historia ges först. Några fördelar och nackdelar med Nlidbs diskuteras sedan, jämföra Nlidbs med formella frågespråk, formbaserade gränssnitt och grafiska gränssnitt. En introduktion till några av de språkliga problem som Nlidbs måste ta itu med följer, till förmån för läsare som är mindre förtrogna med beräkningslingvistik. Diskussionen går sedan vidare till Nlidb-arkitekturer, portabilitetsfrågor, begränsade naturliga språkinmatningssystem (inklusive menybaserade Nlidbs) och Nlidbs med resonemangsförmåga. Några mindre utforskade områden av Nlidb forskning presenteras sedan, nämligen databasuppdateringar, meta-kunskap frågor, temporal frågor, och multi-modala Nlidbs. Tidningen avslutas med reflektioner över den aktuella tekniken. Leds de av JLB eller DS? Det förra. Syftet med detta dokument är att fungera som en introduktion till vissa nyckelbegrepp, problem, metoder och forskningslinjer inom området gränssnitt mot databaser i naturligt språk. Detta dokument är inte på något sätt en fullständig diskussion om alla frågor som är relevanta för Nlidbs. Läsaren hänvisas också till [29] och [79] för alternativa undersökningar inom samma område. 1 En detaljerad beskrivning av ett naturligt språk front-end som återspeglar den aktuella tekniken finns i [2] och [3]. Även om dokumentet innehåller tips om befintliga Nlidbs kapacitet, innehåller det inte fullständiga beskrivningar av särskilda system, och inte heller är syftet med detta dokument att jämföra vissa Nlidbs. Detta dokument grundar sig huvudsakligen på information från publicerade dokument. Författarna har inte personlig praktisk erfarenhet av de flesta av Nlidbs som kommer att nämnas. När ett systems funktion nämns innebär detta att de dokument som nämns anger att det särskilda systemet tillhandahåller denna funktion, och det är inte underförstått att andra system inte har liknande kapacitet. Slutligen förutsätter detta dokument att användarens önskemål förmedlas till Nlidb genom att skriva på ett tangentbord. Frågor som rör talbehandling diskuteras inte. I avsnitt 3 behandlas fördelarna och nackdelarna med Nlidbs; i avsnitt 4 presenteras några av de språkliga problem Nlidbs måste hantera; i avsnitt 5 beskrivs arkitekturer som antagits i befintliga Nlidbs; i avsnitt 6 diskuteras portabilitetsfrågor relaterade till Nlidbs; i avsnitt 7 introduceras Nlidbs som uttryckligen begränsar uppsättningen naturliga språkuttryck användaren tillåts att mata in, så att användaren kan få en tydligare bild av vilka typer av frågor systemet kan förstå; i avsnitt 8 beskrivs Nlidbs med resonemangsmoduler; i avsnitt 9 betonas några mindre utforskade områden av Nlidb-forskningen, nämligen databasuppdateringar, meta-kunskapsfrågor, temporalfrågor och multimodala gränssnitt; slutligen sammanfattas det aktuella läget i avsnitt 10. Prototyp Nlidbs hade redan dykt upp i slutet av sextiotalet och början av sjuttiotalet. Den mest kända Nlidb av denna period är Lunar [106], ett naturligt språkgränssnitt till en databas som innehåller kemiska analyser av månsten. Lunar och andra tidiga naturliga språkgränssnitt byggdes var och en med en särskild databas i åtanke, och kunde därför inte lätt ändras för att användas med olika databaser. (Även om de interna representationsmetoder som användes i Lunar hävdades underlätta oberoendet mellan databasen och andra moduler [105], var det sätt på vilket dessa användes något specifikt för projektets behov. Frågor om tillgänglighet diskuteras i avsnitt 6.) I slutet av sjuttiotalet hade flera Nlidbs dykt upp. Rendezvous [27] engagerade användaren i dialoger för att hjälpa honom/henne att formulera sina frågor. Stege [58] kan användas med stora databaser, och den kan konfigureras till gränssnitt mot olika underliggande databashanteringssystem (Dbmss). Stege använde semantisk grammatik (diskuteras i avsnitt 5.3), 1 Avsnitt 4 och 5 påverkades kraftigt av [79]. 2 Avsnitt 2 bygger till stor del på information från [29], [79] och [89].
Ett av de tidigaste systemen för att skapa naturligt språk gränssnitt till databaser bygger på en mönstermatchning metod, med hjälp av mallar för att kartlägga naturliga språk meningar till semantiska representationer, som i sin tur kan kartläggas i databas scheman REF.
Natural Language Interfaces to Databases - An Introduction
{'venue': 'ArXiv', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}