Konstgjord belysning är starkt förknippad med urbanisering och ökar i sin omfattning, ljusstyrka och spektralomfång. Förändringar i stadsbelysningen har både positiva och negativa effekter på stadens prestanda, men lite är känt om hur dess karaktär och omfattning varierar över hela stadslandskapet. Ett stort hinder för relaterad forskning, planering och styrning har varit bristen på belysningsdata i stadens utsträckning, särskilt vid en fin rumslig upplösning. Våra mål var därför att fånga sådana data med hjälp av flyg nattfotografering och att genomföra en fallstudie av stadsbelysning. Vi presenterar den finaste skala multispektral belysning dataset som finns för en hel stad och utforska hur belysningsmått varierar med byggd densitet och markanvändning. Vi fann positiva relationer mellan artificiella belysningsindikatorer och byggd densitet på grova rumsliga skalor, medan belysningen på lokal nivå varierade med markanvändning. Tillverkning och bostäder är de primära landområden som ansvarar för stadens ljust upplysta områden, men tillverkningsanläggningar är relativt sällsynta inom staden. Våra uppgifter tyder på att insatserna för att ta itu med ljusföroreningar bör bredda deras fokus från bostads gatubelysning till att omfatta säkerhetsbelysning inom tillverkningsområden.
REF utforskade hur artificiell belysning varierar med byggd densitet och markanvändning i Birmingham med hjälp av antenn nattfotografering.
Mapping Lightscapes: Spatial Patterning of Artificial Lighting in an Urban Landscape
{'venue': 'PLoS ONE', 'journal': 'PLoS ONE', 'mag_field_of_study': ['Medicine', 'Geography']}