Datainsamlingen inom konsumentforskningen har gradvis flyttats bort från traditionella prover (t.ex. universitetsexamen) och mot Internetprover. I den sista kompletta volymen av Journal of Consumer Research (juni 2015-april 2016), 43% av beteendestudier genomfördes på crowdsourcing webbplats Amazon Mechanical Turk (MTurk). Alternativet att crowdsource empiriska undersökningar har stora effektivitetsfördelar för både enskilda forskare och området, men det innebär också nya utmaningar och frågor för hur forskningen ska utformas, genomföras, analyseras och utvärderas. Vi bedömer bevisen på tillförlitligheten hos crowdsourcing-populationer och de förhållanden under vilka crowdsourcing är en giltig strategi för datainsamling. Utifrån detta underlag föreslår vi specifika riktlinjer för forskare att bedriva högkvalitativ forskning via crowdsourcing. Vi hoppas att denna handledning kommer att stärka samhällets granskning av datainsamlingsmetoder och flytta fältet mot bättre och mer giltiga crowdsourcing av konsumentforskning. Nyckelord: Mekanisk Turk, MTurk, crowdsourcing, datainsamling, provtagning En akademisk konsumentforskning är starkt beroende av tillgången på studiedeltagare. Teorier om konsumenternas beteende kräver vanligtvis tester med mänskliga deltagare, och forskare väljer ofta sina prover baserat på bekvämlighet. Under årtionden, detta översatt till en överväldigande tillit till grundstuderande, och Journal of Consumer Research (JCR) värd flera debatter om den externa giltigheten av dessa undersökningar (Calder, Phillips, och Tybout 1981, 1982, 1983 Ferber 1977; Lynch 1982 Lynch, 1983 McGrath och Brinberg 1983; Peterson 2001; Wells 1993). Under de senaste åren har dock konsumentforskare i allt högre grad vänt sig till Internet för att rekrytera deltagare och samla in data, och i synnerhet till crowdsourcing. På webbplatser som Mechanical Turk (MTurk) och Prolific fungerar forskare som "arbetsgivare" och anställer och kompenserar "arbetare" för att delta i datoriserade uppgifter (t.ex. undersökningar, urvalsuppgifter och/ eller simulerade shoppingmiljöer). Crowdsourcing ger en ny mening till bekvämlighet provtagning. Dessa plattformar ger aldrig tidigare skådade effektivitetsvinster, ger forskare med deltagare som kan nås när som helst, är mer demografiskt olika och är billigare att nå än traditionella forskningsdeltagare. I överensstämmelse med trender inom andra samhällsvetenskaper bedrivs konsumentforskning nu rutinmässigt, om inte som standard, med hjälp av online-marknader. För närvarande, den vanligaste crowdsourcing destination är MTurk, en marknadsplats som lanserades 2005 av Amazon. Över 15 000 publicerade artiklar refererade till MTurk under de senaste 10 åren (Chandler och Shapiro 2016 196 är väl den mest representerade deltagarpoolen i konsumentforskningens historia. Med sin bekvämlighet har crowdsourcing också fört med sig sin andel av skepticism och kontroverser. Echoing tidiga bekymmer med online forskning (Kraut et al. 2004), vissa forskare oroar sig för omöjligheten att granska deltagarnas beteende-deltagare kan vara multitasking eller avbrytas under studien. Dessutom kan crowdsourced deltagare själv välja in studier och kan sluta när som helst, och prover kan variera mellan studier och mellan förhållanden inom en studie som ett resultat av godtyckliga val i design- och provtagningsprocessen (Casey et al. 2017; Zhou och Fischbach 2016). Det finns således farhågor för att MTurk-anställda inte kan tillhandahålla tillförlitliga uppgifter eller vara särskilt representativa för verkliga konsumenter – en liknande kritik som under årtionden har riktats mot användningen av universitetsstuderande i konsumentforskning (Calder m.fl. 1981 (Calder m.fl.) , 1982 (Calder m.fl. , 1983 Ferber 1977; Lynch 1982 Lynch, 1983 McGrath och Brinberg 1983; Peterson 2001; Petty och Cacioppo 1996; Wells 1993). Kanske mer om kritiker är giltigheten av data som erhållits från deltagare som har samlat erfarenhet av samhällsvetenskapliga studier (Pham 2013). På en mer filosofisk nivå finns det oro för att effektiviteten i onlineprover kan öka attraktiviteten hos forskningsprogram och paradigm som enkelt kan genomföras med crowdsourcing-metoden (t.ex. scenarier), på potentiell skada för forskning som är viktig men svår att crowdsource (Pham 2013). Dessa farhågor är berättigade. Även om möjligheten att crowdsource empiriska undersökningar har stora effektivitetsfördelar för både enskilda forskare och området, innebär det också nya utmaningar för hur forskning ska utformas, genomföras och analyseras av forskare, och utvärderas av redaktörer, granskare och läsare. I denna handledning bedömer vi bevis på tillförlitligheten och giltigheten hos crowdsourcing-populationer och de förhållanden under vilka crowdsourcing är en giltig strategi för datainsamling, med målet att etablera giltiga crowdsourcing som en datainsamlingsstrategi inom konsumentforskning. Först, efter en kort översikt av MTurk, diskuterar vi hur crowdsourcing ger fördelar för enskilda forskare och konsumentforskningsområdet. Vi hävdar att MTurk och liknande webbplatser kan förbättra inte bara bekvämligheten, men också kvaliteten, av konsumentforskning-om används på lämpligt sätt. För det andra, med hjälp av metodologisk forskning om crowdsourcing, tar vi itu med innehållet i och omfattningen av den oro som är förknippad med användningen av crowdsourcing-prover. För det tredje erbjuder vi specifika riktlinjer för konsumentforskare för att maximera fördelarna med crowdsourcing samtidigt som vi dämpar de metodologiska problem som lyfts fram i litteraturen. Även om vi främst kommer att fokusera på MTurk-den mest populära crowdsourcing destination bland beteendeforskare-våra fynd i stort gäller för alla crowdsourcing lösning som är eller kommer att bli tillgänglig inom överskådlig framtid. Eftersom möjligheterna kommer att blomstra för att utnyttja fördelarna med online-prover, hoppas vi att vår handledning kommer att utlösa nya bidrag om metoden för datainsamling i konsumentforskning.
Forskningen om demografin hos arbetstagare på MTurk är nära kopplad till frågor som rör representativiteten hos MTurkprover och deras lämplighet för olika forskningsändamål (t.ex. Om det inte finns några uppgifter som tyder på att det finns en risk för att det finns en risk för att det uppstår en allvarlig risk för en allvarlig störning, ska den behöriga myndigheten i den medlemsstat där den behöriga myndigheten har sitt säte underrätta den behöriga myndigheten i den medlemsstat där den behöriga myndigheten har sitt säte om detta.
Crowdsourcing Consumer Research
{'venue': None, 'journal': 'Journal of Consumer Research', 'mag_field_of_study': ['Business']}