Även om den elektroniska handeln är mycket populär saknar den ofta information som traditionellt har bidragit till att garantera förtroende bland utbytespartner. Digital teknik har dock skapat nya former av "elektroniska ord-of-mouth", som erbjuder nya möjligheter att samla in trovärdig information som styr konsumenternas beteende. Vi genomförde en nationellt representativ undersökning och ett fokuserat experiment för att bedöma hur individer uppfattar trovärdigheten av online kommersiell information, särskilt jämfört med information som finns tillgänglig via mer traditionella kanaler, och för att utvärdera de specifika aspekterna av betygsinformation som påverkar människors attityder till e-handel. Undersökningsresultat visar att konsumenterna är starkt beroende av webbaserad information jämfört med andra kanaler, och att betygsinformation är avgörande vid bedömningen av trovärdigheten hos kommersiell information online. Experimentella resultat visar att betygen är positivt kopplade till uppfattningar om produktkvalitet och inköps intention, men att människor tar hand om genomsnittliga produktbetyg, men inte till antalet betyg eller kombinationen av genomsnittet och antalet betyg tillsammans. Därför tyder det på att människor, trots att de värderar webben och betygen som källor till kommersiell information, använder information om kreditbetyg på ett suboptimalt sätt genom att potentiellt prioritera ett litet antal kreditbetyg som skulle kunna vara idiosynkratiska. Dessutom visas produktkvalitet att förmedla förhållandet mellan användarbetyg och inköps intention. De praktiska och teoretiska konsekvenserna av dessa resultat beaktas för e-handelsforskare, konsumenter och leverantörer. Nyckelord E-handel · Trovärdighet · Användargenererat innehåll · Amazon · Produktbetyg · Elektroniskt ord i munnen · Informations trovärdighet · Inköps intention · Produktkvalitet · Användarbetyg Människor förlitar sig alltmer på webbaserad kommersiell information för elektronisk handel ("e-handel") transaktioner som sträcker sig från små personliga objekt till hemköp [45]. Detaljhandelsförsäljningen i USA utgör för närvarande ungefär 4 % av den totala detaljhandelsförsäljningen, vilket motsvarar nästan 40 miljarder dollar per år [10]. Antalet amerikaner som har köpt en produkt online har stadigt ökat sedan 2000, och en majoritet (66 %) rapporterar nu att de har gjort minst ett online-köp [46]. En ännu större andel (93 %) har använt Internet för e-handelsrelaterad verksamhet, bland annat forskning om en produkt som de funderar på att köpa, och mer än en fjärdedel av amerikanerna rapporterar att de gör detta dagligen [49]. Under det senaste årtiondet har faktiskt antalet personer som antingen forskar eller köper en produkt eller tjänst på nätet nästan fördubblats, en trend som gäller för ett brett spektrum av e-handelsrelaterade aktiviteter [45]. Trots sin popularitet saknar transaktioner på nätet ofta element som traditionellt har bidragit till att säkerställa förtroende och trovärdighet bland utbytespartier. Olika "mönster" innebär olika risknivåer för konsumenten, vilket gör att konsumenten blir mer åtskild från detaljhandelsbutikens fysiska närvaro [43]. Inför sådana risker måste konsumenter som ägnar sig åt e-handelstransaktioner bedöma trovärdigheten hos den information som tillhandahålls online och tillförlitligheten hos Internet som ett kommersiellt medium. Eftersom konsumenterna verkar i en miljö som omfattar andra gemensamma och väletablerade informationskällor måste de dessutom bedöma den relativa trovärdigheten hos kommersiella informationskällor på webben jämfört med mer traditionella, offline-platser. För att dämpa konsumenternas farhågor, många e-handel webbplatser ger funktioner som syftar till att främja större förtroende bland parter, såsom säkerhetstätningar, hjälpknappar, och personalisering funktioner [6, 64]. Två ofta studerade riskreducerande funktioner är användarbetyg och produktrecensioner [3, 15, 16, 19, 20, 24, 30, 40, 82]. Det är dock fortfarande oklart i vilken utsträckning konsumenterna deltar i online-klassificeringar jämfört med andra informationskällor, och hur de påverkar uppfattningen om produktkvaliteten och efterföljande inköps intentioner. Syftet med denna studie är därför att bedöma (a) hur individer uppfattar trovärdigheten hos webbaserad kommersiell information i jämförelse med mer traditionella källor, (b) i vilken utsträckning människor anser att betyg är en viktig faktor för att utvärdera trovärdigheten hos e-handelsinformation, och (c) effekterna av, och förhållandet mellan, olika nivåer av genomsnittliga produktbetyg och betygsvolym på kritiska e-handelsresultat av upplevd produktkvalitet och köp intention. För att utvärdera dessa frågor genomförde vi en nationellt representativ undersökning av Internetanvändare, och 123 Minskade risker i e-handelstransaktioner 3 genomförde ett separat experiment där den genomsnittliga ratingen och volymen av betygen manipulerades experimentellt, och deras effekt på upplevd produktkvalitet och inköps intention bedömdes. Tidiga undersökningar om konsumenternas beteende tyder på att när konsumenterna väljer att köpa en produkt eller upphandla en tjänst, ställs de inför osäkerhet om konsekvenserna av sina beslut [5, 86]. Till exempel kan konsumenterna känna sig osäkra på att de har valt rätt produkt, varumärke, leverantör eller köpsätt [8, 22, 84], vilket kan bidra till konsumenternas upplevda risk. Dramatiska ökningar av de olika informationskällor som finns tillgängliga under de senaste årtiondena kan på många sätt ha ökat konsumenternas uppfattning om risker och osäkerhet snarare än mildrat dem. Konsumenterna på nätet är oroade över informationsasymmetrier mellan köpare och säljare, integritetsfrågor, brister i systemsäkerheten, omogna rättsliga skyddsmekanismer, låga investeringar i infrastruktur, oförmågan att tillräckligt inspektera varor före köp och bedrägerier [58, 68 och 80]. Mot bakgrund av dessa farhågor är konsumenterna i allt högre grad skyldiga att bedöma försäljarnas tillförlitlighet och produkternas kvalitet utan många av de förutsättningar som finns i mer traditionella handelstransaktioner [1, 59, 62]. Till exempel kan nätkonsumenter inte lätt kontrollera de produkter som de är på väg att köpa eller träffa säljaren före transaktionen, vilket kan skapa en hög grad av osäkerhet om resultatet av köpet. Denna tvetydighet när det gäller kommersiella transaktioner signalerar den förhöjda risk och osäkerhet som är inneboende i nutida handelstransaktioner, och pekar på vikten av att lokalisera och förlita sig på kommersiell information som konsumenterna anser vara trovärdig. Eftersom teknikerna för nätverkskommunikation och informationsutbyte har ökat, har det blivit allt mer komplicerat att exakt fastställa trovärdiga källor och information. Nätverkade digitala medier, till exempel, ökar "deintermediation" [35] mellan informationskällor och konsumenter. Kunderna köper till exempel ofta produkter direkt från webbaserade företag utan hjälp av säljare eller agenter som kan hjälpa dem att navigera i konsumentlandskapets komplexitet. Flera forskare har därför noterat att det finns ett ökat behov av effektiv utvärdering av informationskällor [23, 39, 67, 81] och olika sammanhang för bedömning av information. Informationskällornas trovärdighet är inte längre nödvändigtvis en funktion av ihållande, ansikte mot ansikte interaktion, och den etableras inte heller enbart genom godkännande av dem som man känner personligen eller direkt. Icke desto mindre är källans trovärdighet fortfarande en nyckelfaktor när det gäller att övertyga konsumenterna om deras val. Även om kommersiella transaktioner och den information som vägleder dem i allt högre grad migrerar online, kan informationssökning ske i flera former, både på mer traditionella och online arenor. Konsumenterna förlitar sig på en mängd informella informationskällor för att utvärdera varor, tillverkare och leverantörer, ofta för att få råd personligen från vänner och familjemedlemmar [7, 61, 83, 86]. De förlitar sig också på etablerade informationskanaler som förebådar Internet, till exempel television, böcker, tidskrifter, tidningar och radio. Även om forskning visar att människor uppfattar skillnader i författarens personliga kopia trovärdigheten hos olika medier (t.ex. TV, tidningar och Internet) för en mängd olika typer av information (inklusive hälsa, nyheter, referenser och underhållning; [37] ), har ingen forskning hittills undersökt hur konsumenterna bedömer trovärdigheten av kommersiell information på nätet, i förhållande till andra gemensamma och väletablerade offline informationskällor. För att ta itu med detta behov och för att bättre förstå vilka medelstora konsumenter som är mest benägna att använda sig av när man söker trovärdig produktinformation föreslås följande forskningsfråga: RQ1: I förhållande till andra källor till kommersiell information, hur trovärdig anser användarna att webbaserad kommersiell information är? En viktig metod för att samla in kommersiell information är genom word-of-mouth, som är den informella överföringen av kunskap om varor, butiker och varumärken från konsument till konsument. Word-of-mouth undersöktes först i ett marknadsföringssammanhang av [2] i en studie av spridningen av produktinformation genom hemmafruar som bodde i ett lägenhetskomplex. Han fann att word-of-mouth var mest inflytelserika för högriskupplevare, och att negativa word-of-mouth avskräckte köp, medan positiva wordof-mouth uppmuntrade köp. Sedan dess har forskningen visat att missnöjda konsumenter är mer benägna att sprida information via informella kanaler för munspråk [81], att direkt överföring av munspråksinformation kan vara mycket effektivt när det gäller att bygga upp eller ändra en konsuments uppfattning om en produkt [44], och att munspråkskanaler oftast är beroende av när konsumenterna upplevde en hög risk i ett köpbeslut eller när det finns få formella rekommendationskanaler [42]. Utvecklingen av digital teknik som möjliggör ökad informationsspridning har skapat nya former av "elektroniskt ord för mun" genom informationsutbyte mellan personer (för en översyn se [19] ). Genom en mängd verktyg som nu är allmänt tillgängliga på webben, inklusive bloggar, interaktiva produktinformationswebbplatser, elektroniska anslagstavlor och grupper, och en mängd olika betygs- och bedömningssystem, kan konsumenterna nu enkelt dela sina idéer, erfarenheter och åsikter med andra från hela världen, omedelbart och till låg kostnad. Ett resultat av denna moderna informationsmiljö är att den kan bidra till att minska riskerna vid handelstransaktioner genom att göra det möjligt för konsumenterna att förlita sig på rekommendationer från andra konsumenter [48]. I själva verket har elektroniska ord för mun visat sig vara lika viktiga som direkta personliga erfarenheter [85], och kundremisser genom digitala ord för mun påverkar produktförsäljningen, till och med mer än traditionella åtgärder såsom kundnöjdhet [77]. Kreditbetyg på kommersiella produkter är ett särskilt exempel på elektroniska ord för mun vars användning har skjutit i höjden under de senaste åren [45, 51]. Även om betygen spänner över en mängd olika arenor, och har tillämpats på allt från bedömningar av om meddelanden är skräppost till betyg på andra taxor, är deras dominerande användning inom e-handel att bedöma produktkvaliteten. Leverantörer hoppas att om konsumenterna lämnar positiv feedback och om andra Författarens personliga kopia Minskar risken i e-handelstransaktioner 5 anser att betygen är en trovärdig indikator på produktkvalitet, kommer de att påverka individers produktköpsbeslut. Ändå hävdar många att betyg på det hela taget är partiska, och därför inte är en trovärdig källa till information om produktkvalitet [48], även om inflytandet av elektroniska ord-of-mouth beror på dess upplevda trovärdighet [17]. Det finns faktiskt bevis som tyder på att betygsinformationen kanske inte är trovärdig, eftersom en stor del av återkopplingen verkar skev eller osann. Forskning tyder till exempel på att när kreditbetygen är alltför positiva, anser användarna inte att de är trovärdiga [29]. Mackiewicz [63] undersökte betygen för 640 online-produkter och fann att mer än 48 % av alla produkter fick 5 stjärnor (dvs. den högsta rankingen), vilket tyder på en positiv påverkan i betygen. På samma sätt har flera forskare noterat att eBay användare återkoppling är överväldigande positivt och att netto återkoppling betyg rapporteras av eBay kan uppmuntra alltför optimistiska bedömningar av andra [25, 58, 80]. Dessutom konstaterade [48] att 53 % av produkterna har en bimodal ratingfördelning, vilket tyder på att kreditbetygen endast är mycket positiva och/eller mycket negativa för de flesta produkterna. Detta tyder på att den genomsnittliga klassificeringen av en produkt inte nödvändigtvis återspeglar dess verkliga kvalitet, utan snarare åsikterna hos konsumenter som antingen var mycket nöjda eller mycket besvikna på produkten. För att säkerställa att man kan lita på kreditvärderingsinformationen föreslog [72] ett system som kräver att båda parter i en e-handelstransaktion ger feedback i form av kreditbetyg, med mekanismer för straff vid diskrepans. Detta system har dock inte antagits i någon större utsträckning. Trots detta visar forskning att betyg är viktiga i människors köpbeslut [18], och sådan information ger människor en ram för att organisera kommersiell information [52]. Till exempel, användare (särskilt kvinnor) finner negativa recensioner mycket användbara i att utvärdera produkter och tjänster (Bae & Lee 2011), högre betyg eller recensioner är positivt förknippade med produktförsäljning [15, 20, 24], och även om konsumenterna är något ambivalent om huruvida man litar på betyg och recensioner, uttrycker oro för att sådan information kan lätt skeva, de paradoxalt nog finner dem användbara i att utvärdera produktpåståenden [65]. Sammantaget ger forskning om betyg en motstridig bild av i vilken grad människor anser att betyg är en trovärdig signal om kommersiell information på nätet. Å ena sidan kan kreditbetyg inte vara en särskilt bra indikator på kvaliteten på kommersiell information, och användarna verkar vara medvetna om detta. Men användarna förlitar sig också på kreditbetyg på följande sätt, vilket tyder på att de anser att kreditbetyg ger tillförlitlig kommersiell information. För att direkt bedöma konsumenternas uppfattning om betydelsen av betygsinformation för att utvärdera trovärdigheten hos kommersiell information på nätet ställer vi följande forskningsfråga: RQ2: I förhållande till andra indikatorer, i vilken utsträckning anser användarna att betyg är en viktig faktor för att utvärdera trovärdigheten hos e-handelsinformation? 2.2 Effekter av kreditbetyg på upplevd produktkvalitet och inköps intention Tidigare forskning har undersökt hur faktorer som pris- och varumärkesigenkänning kan minska risken och påverka uppfattningarna om produktkvaliteten [28, 76, 79]. I online-konsumentmiljöer som kännetecknas av hög risk som härrör från minskad information om Författarens personliga kopieringsprodukter och leverantörer, är det troligt att upplevd produktkvalitet också påverkas av funktioner som kan minska denna risk Under förhållanden där individers åsikter rutinmässigt samlas in, i stor utsträckning tabellform, och lätt tillgängliga-såsom de som finns med betygsdata på webben idag-risk kan minskas funktionellt genom betygens roll för att hjälpa till att tillförlitligt utvärdera produktkvaliteten. Trots att studier bekräftar att högre betyg eller recensioner är positivt förknippade med försäljning [15, 20, 24], är det oklart om högre betyg är på liknande sätt relaterade till uppfattningar om produktkvalitet, även om detta skulle tyckas rimligt. Dessutom har ett växande forskningsorgan undersökt sambandet mellan produktkvalitet och inköps intention i samband med e-handel, och funnit att betyg (t.ex. [15, 20, 27, 74, 89] ), webbplatskvalitet [41], och den upplevda trovärdigheten hos elektroniska word-of-mouth meddelanden [17] alla positiva effekter köpbeslut. Dessutom har produktrekommendationernas upplevda värde och trovärdighet visat sig ha en betydande inverkan på inköpsidén för en mängd olika konsumentvaror [38]. Positiva elektroniska ord mun meddelanden med högre källa trovärdighet förutsäga högre köp avsikt [88], och elektroniskt ord mun är en kritisk drivkraft för köp avsikt [50]. Slutligen har en högre upplevd trovärdighet hos online-kundrekommendationerna kopplats till större inköps intention [56] och bland andra faktorer påverkar tillförlitligheten hos en webbplats positivt den upplevda trovärdigheten hos elektroniska ord av mun meddelanden, vilket i sin tur förstärker köpbeslut [17]. Mot bakgrund av dessa resultat som kopplar kreditbetyg till upplevd produktkvalitet och köp intention, antar vi att: H1 a‐b : Högre genomsnittliga produktbetyg kommer att resultera i större (a) uppfattningar om produktkvalitet, och (b) köp intention. Förutom påverkan av produktvärderingar finns det gott om bevis för att både mängden av betyg och deras valence påverkar människors bedömning av produktkvaliteten och deras inköps intention. Till exempel [31] fann att lättillgänglig webbaserad information kan leda till individuella beslut om produktantagande som dikteras mer av popularitet än av kvalitet. Dessutom har intensiteten i elektroniska ord mun har visat sig både förutsäga öppnings-weekend box kontor film framgång bättre än traditionella indikatorer [49] och att driva box kontor film intäkter, vilket tyder på påverkan av en stark " medvetenhet effekt" från konsumenternas sida [30]. Flera teoretiska perspektiv stöder den allmänna uppfattningen att människor påverkas starkt i sina attityder och trosuppfattningar av andras handlingar. Informationsmässigt socialt inflytande är till exempel tendensen att "acceptera information som erhållits från en annan som bevis på verkligheten" ([26], s. 629; betoning i original), och är en övertygande form av övertalning genom överensstämmelse. Demonstration effekterna av informations sociala inflytande online, människor som tittar på film betyg online tenderar att betygsätta filmer som överensstämmer med de betyg de har visats [21], människors val på nätet påverkas av andras åsikter i rekommendationssystem [91], och musikaliskt framkallade känslor även överensstämmer med andras emotionella betyg [33]. På liknande sätt har informationskaskader [32] och så kallade bandvagnseffekter [9] visat sig ha ett betydande inflytande på människor, på grund av människors tendens att anpassa sig till andras handlingar och åsikter, särskilt i stort antal. I samband med kommersiella transaktioner tyder bevis Författarens personliga kopia Att minska risken i e-handelstransaktioner 7 på att en stor mängd användarbetyg är förknippade med större inköps intention [57, 60, 74, 90]. I teorin är genomsnittliga produktbetyg och betygsvolym nödvändiga, men otillräckliga, indikatorer på produktkvalitet. Till exempel, en missnöjd konsument har en mycket stor inverkan på den övergripande klassificeringen av en produkt när det bara finns fyra betyg men en mycket liten inverkan när det finns över 1000. Att frikoppla antalet kreditbetyg från genomsnittsbetyget skulle således kunna återspegla en kritisk brist i människors förmåga att korrekt tolka betydelsen av online-betyg. Även om det är meningsfullt att undersöka den oberoende effekten av genomsnittliga betyg på produkternas kvalitet och inköps intention (som i H1, eftersom även i ett lågt antal höga genomsnittliga betyg indikerar kvalitet), gäller inte samma sak för betygsvolymen, som i grunden är kopplad till det genomsnittliga betygsvärdet (t.ex. kan en hög volym betygsbetyg vara en indikator på hög eller låg kvalitet, beroende på om det genomsnittliga betyget är högt eller lågt). Därför är ratingvolym bäst förstådd i samband med rating valence. Följaktligen [34] fann kommissionen att en hög kreditbetygsvolym vars värde (genomsnittsbetyg) uppfattades positivt av konsumenterna hade en betydande positiv effekt på produktförsäljningen, medan en hög betygsvolym vars värde uppfattades negativt av konsumenterna hade motsatt effekt. Intressant nog har lite forskning fokuserat på konsumenternas förståelse av betygsinformation, även om dess effekter ibland undersöks. Baserat på den underliggande logiken i informations sociala påverkan processer, informationskaskader, och bandwagon effekter, föreslår vi att titta på påverkan av betygsvolymen. Som nämnts ovan beaktas dock volymen på lämpligt sätt i samband med värdet av betygsinformationen, som den i grunden är kopplad till. Följaktligen föreslår vi följande hypotes, som utvidgar H1 genom att ta itu med samspelet mellan genomsnittliga betyg och deras volym: Kombinationen av högre genomsnittliga betyg och högre betygsvolym kommer att resultera i högre (a) uppfattningar om produktkvalitet, och (b) inköps intention. Produktkvalitet är också sannolikt förknippas med högre inköps intention, eftersom människor är mer benägna att köpa produkter de bedömer som högre i kvalitet. Upplevd produktkvalitet har visat sig vara positivt korrelerad med inköps intention vid handelstransaktioner offline (t.ex. [14, 54, [69] [70] [71] 73]), vilket tyder på att de också bör vara relaterade online. Dessutom har tidigare forskning visat att betyg på "kvalitetsprodukter" (dvs. de vars kvalitet till största delen kan bedömas objektivt) dämpar förhållandet mellan produktkvalitet och inköps intention, så att förhållandet är mer uttalad när genomsnittliga betyg är lägre [55]. Även om denna slutsats tyder på det viktiga samspelet mellan betyg, kvalitet och inköps intention, tar den inte upp de direkta linjära sambanden mellan dessa faktorer. Eftersom vi teoretiskt beskriver kommersiella produktvärderingar som en kritisk faktor för att minska riskerna genom mekanismer för konsumentgodkännande föreslår vi att produktvärderingar ska handla om upplevd produktkvalitet, vilket i sin tur påverkar inköps intentionen. I stället för att föreslå att betygen påverkar förhållandet mellan produktkvalitet och inköps intention, vid antingen höga eller låga genomsnittliga betyg, föreslår vi att produktkvaliteten fungerar som en medlare mellan betyg och inköps intention. Därför är H3: Författarens personliga kopia H3 a‐b : a) Perceptioner av produktkvalitet kommer att vara positivt relaterade till köp intention, och b) uppfattningar om produktkvalitet förmedla förhållandet mellan genomsnittliga produktbetyg och köp intention. Ett tillvägagångssätt med flera metoder användes för att utvärdera forskningsfrågor och hypoteser i denna studie. En nationellt representativ undersökning av vuxna i USA för att ta itu med RQ1 och RQ2. Denna undersökning utformades för att bedöma den upplevda trovärdigheten hos webbaserad e-handelsinformation i allmänhet och mellan olika kanaler för kommersiell information. Ett experiment genomfördes för att ta itu med H1-H3. I detta experiment bedömdes i vilken utsträckning kreditbetygen, som en särskild riskreducerande mekanism, uppfattas påverka uppfattningen om produkternas kvalitet och inköps intention. Tillsammans sammanställs resultaten från undersökningen och experimentet för att måla upp ett porträtt av den upplevda trovärdigheten hos webbaserad e-handelsinformation bland Internetanvändare och i vilken utsträckning betygsinformation påverkar centrala variabler för e-handelsresultat. 3.1 Enkät: urval, förfarande och åtgärder Undersökningsdata samlades in online av det professionella forskningsföretaget Knowledge Networks, som upprätthåller en sannolikhetsbaserad panel av deltagare som är representativ för hela den amerikanska befolkningen. Provet från denna studie har hämtats från en kombination av slumpmässig sifferuppringning och adressbaserade provtagningsmetoder, vilket gör det möjligt för Knowledge Networks att enbart nå hem med mobiltelefoner, hem som inte är försedda med samtal och hem som använder samtalsscreening som normalt skulle missas enbart genom slumpmässiga sifferuppringningsmetoder. Undersökningen omfattade vuxna i USA som använder Internet. Deltagarna tog undersökningen online från var de normalt sett har tillgång till Internet, på sin fritid, för att upprätthålla en så naturalistisk miljö som möjligt. För att balansera fel på grund av panelrekryteringsmetoder och panelutsättning, och för att justera för studiens urvalsdesign och undersökningsbortfall, vägdes svaren av a) en anpassning efter stratifiering med hjälp av demografisk fördelning från de senaste uppgifterna från US Census Bureau's Current Population Survey, och b) studiespecifika posttratifieringsvikter. Resultaten av undersökningarna är därför allmänt tillgängliga för alla vuxna Internetanvändare i Förenta staterna. För att bedöma RQ1, som frågade om Internets trovärdighet som en källa till kommersiell information i förhållande till andra alternativ, ombads 3 991 respondenter att ange vilken av flera informationskällor (särskilt Internet, TV, böcker, tidningar, tidningar, radio, eller någon de pratar med personligen) de skulle tro mest för information om något de kanske vill köpa. För att utvärdera RQ2, som sond den relativa betydelsen av betygsinformation för att hjälpa användare att fastställa trovärdigheten för kommersiell information på nätet, 758 respondenter ombads att föreställa sig att de köpte något på Internet och sedan att bedöma betydelsen av olika faktorer (t.ex. "informationen är mycket komplett", "andra rekommenderar webbplatsen eller informationskällan," och "det finns höga betyg, positiva kommentarer, eller Författarens personliga kopia Att minska risken i e-handelstransaktioner 9 bra recensioner") för att avgöra trovärdigheten hos den information de hittade, på en 5-punktsskala som sträcker sig från "inte alls" till "mycket" viktig. De som svarade hade också möjlighet att ange att de "inte vet vad detta är eller vad det betyder", om de inte kände till faktorn i fråga. 3.2 Experiment: urval, förfarande och åtgärd 2.139 deltagare, som rekryterats av kunskapsnätverk på samma sätt som de som svarat på enkäten, deltog i ett online-experiment där man direkt bedömde effekterna av användargenererade bedömningar av kommersiell information på nätet på konsumenternas produktkvalitetsuppfattningar och köpplaner. Varje ämne presenterades med en slumpmässigt vald skärmdump från en uppsättning produktsidor på Amazon.com, följt av frågor om den sida de hade tittat på. Produktsidorna ändrades för att bibehålla jämförbarheten mellan olika poster och för att uppfylla tekniska krav för införande i undersökningen. För att öka stimulansens allmängiltighet, och för att förbättra tidigare forskning som endast har undersökt en enda produkt åt gången (vilkas resultat därför kan påverkas av den specifika produkt som valts), visades tre olika produkter (en digitalkamera, en elektrisk tandborste och rullande bagage). Efter tidigare arbeten valde vi att använda "kvalitetsprodukter", vars värde i första hand är en funktion av objektiva faktorer som deras attribut, snarare än mer subjektivt bedömda "preference"-produkter. Eftersom människors intresse för varje produkt logiskt sett kan variera, var intresset för produkten statistiskt kontrollerat i alla efterföljande analyser (med svar på frågan "Hur intresserad är du av att köpa denna typ av produkt?"). Utöver produkten varierade de två faktorerna i studiens hypoteser – antalet betyg som tillhandahållits om produkten och produktens genomsnittliga betyg systematiskt genom att ändra informationen på de skärmdumpar på webbsidan som användes i studien. Närmare bestämt visade sidorna a) antalet användarbetyg som 4, 16, 102 eller 1002, och b) genomsnittliga "stjärnor" (på en 1-5-skala, där 5 är det bästa betyget) på 1,6, 2.23, 3.0, 3.68, 4.4, 4.84 eller 5.0. Dessa värden valdes utifrån deras representativitet av ett brett spektrum av möjliga värden, och bredden av värden som vanligtvis finns i användarklassificeringsdata. På detta sätt presenterades 84 olika sidbilder i experimentet, som representerar varje möjlig kombination av antal betyg, genomsnittliga betyg och produkt. Allt annat innehåll hölls konstant på alla sidor. Figur 1 visar en exempelsida med en digitalkamera som presenteras som ett genomsnitt på 3,68, över 102 totala betyg. Experimentet tog alltså formen av en 4 (antal betyg: 4, 16, 102 eller 1002) med 7 (genomsnittlig betygsättning: 1.6, 2.23, 3.0, 3.68, 4.4, 4.84 eller 5.0) faktoriell design för var och en av de tre produkttyperna (digital kamera, elektrisk tandborste eller rullande bagage). Försökspersonerna tilldelades slumpmässigt ett tillstånd. Den beroende variabla produktkvaliteten bedömdes av frågan "På en skala mellan 0 och 10, hur skulle du värdera kvaliteten på denna produkt?" med svarskategorier som sträcker sig från 0 = "Kvaliteten är mycket sämre än genomsnittet" till 10 = "Kvaliteten är mycket bättre än genomsnittet", med skalan mittpunkt 5 definieras som "Kvaliteten är ungefär genomsnitt" (X = 6.79, SD = 2.31 för alla tre produkterna). Den beroende variabeln köp intention bedömdes av frågan "Om du behövde en digital kamera [rullande handbagage / en elektrisk 123 Författarens personliga kopia tandborste], hur sannolikt skulle du vara att köpa just denna?" med svarskategorier som sträcker sig från 1 = "Inte alls sannolikt att köpa denna en" till 5 = "Mycket sannolikt att köpa denna en" (X = 2.17, SD = 1.17 över alla tre produkter). Resultat RQ1 frågade om i vilken utsträckning människor tycker att kommersiell information på nätet är trovärdig jämfört med information som erhållits på andra sätt. Resultaten visade att människor, när de jämförde Internet med andra informationskanaler, visade större relativ tillit till Internet för kommersiell information än alla andra källor (χ 2 = 5456.42, df = 6, p < 001). Knappt hälften (49 %) av de tillfrågade uppgav att de tror att webbaserad information mest för information om något de kanske vill köpa, jämfört med 30 % som uppgav att de skulle tro någon de pratar med personligen mest, 8 % som angav tidningar, 6 % som angav tidskrifter, 5 % som sade TV, och 1 % eller mindre som angav böcker eller radioinformation om kommersiella produkter var det mest trovärdiga. RQ2 sonderade den relativa betydelsen av betygsinformation för att hjälpa användarna att fastställa trovärdigheten för kommersiell information på nätet. Upprepade åtgärder ANOVA-tester visade på betydande skillnader mellan olika faktorers betydelse för att fastställa informationens trovärdighet (Wilks lambda =.29, F(22, 629) = 69.91, p <.001, partiell η 2 =.71). Parvisa jämförelser visade specifika skillnader mellan faktorerna, som beskrivs i tabell 1. Resultat visar att bland de olika faktorer som människor kan välja mellan, indikerade de att andra rekommenderar en webbplats eller informera- Författarens personliga kopia Minska risken i e-handelstransaktioner 11 Tabell 1 Medel och standardavvikelser för köer används för att avgöra trovärdighet av kommersiell information på nätet Webbplatsen verkar säker och säker 4.25.86 Informationen på webbplatsen är uppdaterad 4.06.84 Informationen är mycket komplett 3.95.86 Det finns höga betyg, positiva kommentarer, eller bra recensioner 3.75 a 1.00 Informationen verkar rimlig för dig 3.74 a.82 Webbplatsen är lätt att använda 3.72 ab 1.05 Webbplatsen försöker inte övertyga dig att göra något eller köpa något 3,65 cc 1.01 Informationen är väl skriven och du ser inga skrivfel 3. Note Table betyder att med gemensamma superskript skiljer sig inte signifikant från varandra källa var någonstans mellan "något viktigt" till "viktigt" i sitt beslut (X = 3.47, SD =.99; på en 5-punktsskala som sträcker sig från "inte alls" till "mycket" viktigt), medan förekomsten av "höga betyg, positiva kommentarer, eller bra recensioner" om produkten var ännu viktigare för att fastställa trovärdighet (X = 3.75, SD = 1,00). Jämfört med flera andra trovärdighetssignaler, betyg rankas högt, under endast webbplats säkerhet och valutan och fullständig information som ges på kommersiella webbplatser för att hjälpa användarna att skapa information trovärdighet. Värderingar bedömdes vara betydligt viktigare än sådana trovärdighetssignaler som källrykte och expertis, kännedom om och popularitet av webbplatsen, och webbsidedesign, noggrannhet, och en webbplats domännamn extender. Således är användargenererad information en kritisk signal till människor när de utvärderar trovärdigheten av kommersiell information på nätet. Författarens personliga exemplar 12 A. J. Flanagin et al. För att bedöma i vilken grad människor tar hänsyn till relevanta och lämpliga förutsättningar (dvs. antal och typ av kreditbetyg) vid fastställandet av produktens kvalitet och inköps intention enligt H1 och H2, utfördes tre separata 4 (antal kreditbetyg) med 7 (genomsnittligt betyg) MANCOVA analyser (en för varje typ av produkt), med intresse av att köpa produkten som kovariat, och den upplevda kvaliteten på produkten och inköps intentionen som beroende åtgärder. Analyser visade inga signifikanta multivariata effekter på betygsvolymen, när det gäller någon av de tre produkttyperna (digitalkamera [Wilks' lambda =.99, F(6, 1344) Eftersom de genomsnittliga betygen ökade, gjorde i allmänhet också försökspersonernas bedömning av produktkvaliteten, med betyg som varierade från ett medelvärde på cirka 4 när det genomsnittliga stjärnbetyget var 1,6, till cirka 8 när stjärnbetyget var 5,0. Parvisa jämförelser visade att nästan alla medelvärden för produktkvaliteten i de sju individuella stjärnklassnivåerna var statistiskt olika varandra på p <.001-nivå. Undantagen från detta skedde endast i den övre delen av stjärnskalan, där betygen 4.4, 4.84 och 5.0 inte skilde sig åt i fråga om upplevd produktkvalitet från varandra för både kameror och bagage. För tandborsten samma allmänna mönster följs, även om betyg på 3,68 inte skiljer sig från 4.84 också. Sammantaget tyder detta på att de genomsnittliga stjärnbetygen är mycket inflytelserika när det gäller upplevd produktkvalitet, till stöd för Hypotes 1a. Dessutom tyder uppgifterna på en robust "takeffekt", där betygen har minskat de positiva effekterna på upplevd produktkvalitet när de närmar sig toppen av betygsskalan. Skillnader mellan medelvärden på upplevd produktkvalitet (och på inköps intention, som diskuteras nästa) finns i tabell 2, och resultaten för Hypotes 1a illustreras också i bild. 2............................................................... Det fanns också en huvudeffekt för den genomsnittliga stjärnklassificeringen vid köp intention, återigen för alla tre produkttyperna (kamera: [F(6, 673) = 18,32, p < 001, partiell η 2 =.14], bagage: [F(6, 679) = 6.75, p < 001, partiell η 2 =.06], tandborste: [F(6, 742) = 16,62, p < 001, partiell η 2 =.12]). Som en allmän regel, eftersom den genomsnittliga stjärnbetyg ökade, så gjorde också försökspersonernas köp avsikt, från ett medelvärde på cirka 1,5 när den genomsnittliga stjärnan var 1,6, till mellan 2 och 3 när stjärnbetyget var 5,0. Som visas i tabell 2, parvisa jämförelser indikerade att den stora majoriteten av medelvärdet av inköps intention var statistiskt olika från varandra, åtminstone p <.05 nivå, även om stjärnbetyg som abutted eller var nära varandra var mindre sannolikt att skilja sig avsevärt, genom hela skalan. För det mesta är 123 minigerande risker i e-handelstransaktioner 13 Not Medelvärden inom kolumner som delar superskript inte signifikant olika varandra Bild. 2 Upplevd produktkvalitet efter genomsnittlig produktklassificering, varierade inte de olika produkttypernas resultatmönster beroende på produkt, även om avsikten att köpa rullbagage visade mindre variation över hela skalan och något större volatilitet inom den. Sammantaget visar resultaten att de genomsnittliga stjärnbetygen är mycket inflytelserika vid köp, till stöd för Hypothesis 1b. Resultat för inköps intention illustreras i bild. 3............................................................... I motsats till hypotes 2 fann man inga interaktionseffekter mellan genomsnittliga betyg och betygsvolym på produktkvalitet eller inköps intention för någon av de tre produkttyperna (digitalkamera [Wilks' lambda =.94, F(36, 1344) = 1.14, p =.27], rullbagage [Wilks' lambda =.96, F(36, 1298) =.79, p =.81] och elektrisk tandborste [Wilks' lambda =.93, F(36, 1424) = 1.39, p =.06]), vilket tyder på att det genomsnittliga betyget och antalet betyg inte fungerar i kombination för människor, i motsats till den optimala situation där båda faktorerna beaktas i samband. Slutligen, Hypotes 3 a poserade att uppfattningar om produktkvalitet och köp intention är positivt korrelerade. Pearson produkt moment korrelation mellan dessa variabler var r (2 2133) =. 32, p <. 001, och en regressionsanalys av produktkvalitet Författarens personliga kopia 14 A. J. Flanagin et al. Inköps intention genom genomsnittlig produktklassificering, över produkttyper och granskningsbetyg på inköps intention avslöjade en modell där produktkvalitet (men inte granskningsbetyg) förutspår köp intention (F[1, 2125]= 950.26, R 2 =.31, β =.56, p <.001), som båda stöder H3 a. H3 b, som föreslog att produktkvalitet medierar förhållandet mellan produktbetyg och inköps intention, testades genom sekventiella regressionsanalyser efter [4]. Resultaten stödde en fullständig medlingsmodell, som visar att produktkvaliteten förmedlar effekten av produktklassificeringen på inköps intentionen (Sobelteststatistik = 22.23, p <.01). Trots de risker som är förknippade med handelstransaktioner online visar resultaten av denna studie att människor inte bara tenderar att tro på den kommersiella information de hittar på Internet, utan att de också har förmånen att information framför alternativa, och ofta mer traditionella, informationskällor. Folk rapporterar också att betyg och rekommendationer från andra är viktiga för dem i deras trovärdighetsbedömningar, även om experimentella bevis från vår studie tyder på att sådan information ofta används suboptimalt. Dessutom tyder resultaten på att produktklassificeringar används som en barometer av produktkvalitet och att högre upplevd produktkvalitet är förknippad med större inköps intentioner. Detta bekräftar i förlängningen att kreditbetyg betraktas som en mycket trovärdig form av produktinformation till e-handelskonsumenter, eftersom betygsinformation bör samvariera med upplevd produktkvalitet och inköps intention endast om den betraktas som trovärdig. Sammantaget verkar det som om användargenererade produktvärderingar bidrar till att minska den inneboende risken i den miljö där e-handelstransaktioner äger rum, även om de inte alltid utnyttjas på det mest effektiva sättet. Mer specifikt visade resultaten av den första forskningsfrågan att människor tycker att webbaserad kommersiell information är trovärdig, jämfört med information 123 Att minska risken i e-handelstransaktioner 15 från andra kanaler. Faktum är att ungefär hälften av de tillfrågade uppgav att de skulle lita mest på Internet för information om produkter som de kanske skulle vilja köpa. Det är dock viktigt att skilja mellan informationssökning och faktiska inköp av produkter på nätet. Tidigare forskning har visat att individer är involverade i säkerheten och säkerheten i sina onlinetransaktioner [56, 68, 80]. Det är därför rimligt att även om enskilda personer tycker att Internet är en mer bekväm och komplett resurs för produktinformation än andra medier, såsom tidningar och tidskrifter, kan de fortfarande känna sig obekväma att köpa produkter på nätet. Även om andra resultat från denna studie tydligt kopplar online-betygsdata till inköps intention (både direkt och genom produktkvalitet), bör framtida forskning undersöka skillnaden mellan människors attityder till e-handelsinformation och faktiskt köpa produkter på nätet, för att klargöra sambandet mellan informationssökning och köpbeteenden online. Resultaten för den andra forskningsfrågan visade att information från andra konsumenter – inklusive användargenererade produktbetyg – är viktig för att hjälpa människor att avgöra trovärdigheten hos kommersiell information på nätet. Förekomsten av produktkvalitet köer (stjärnor betyg, kommentarer, recensioner, etc.) rangordnad bakom endast webbplats säkerhet, information valuta, och information fullständig i människors bedömning av en kommersiell webbplats trovärdighet, och före trovärdighet ger som expert godkännande och rekommendationer från vänner och familj. Denna slutsats tyder på att även inför problem i samband med användargenererade kommersiella riktlinjer människor värderar betygsinformation som tillhandahålls av andra konsumenter. Ur onlineleverantörers perspektiv innebär detta att de kanske kan öka sin webbplatss trovärdighet genom att ge användarna möjlighet att betygsätta och granska produkter. För online-konsumenter tyder detta på att människor bör vara noga med vilken typ av betygsinformation som tillhandahålls för att komma fram till giltiga bedömningar av produktkvaliteten och på ett användbart sätt informera sina inköps avsikter, ett fenomen som vi diskuterar nästa gång. Bekräftande Hypotes 1, experimentet visade att högre genomsnittliga användare genererade betyg på produkter ökade både upplevd produktkvalitet och köp intentioner. Detta var sant för alla tre produkter som användes i studien, och ger insikt i det positiva sambandet mellan betyg, uppfattningar om produktkvalitet, och inköps intention mot bakgrund av tidigare forskning, som har visat blandade resultat [55]. Till stöd för Hypotes 3, produktkvalitet och köp intentioner var positivt relaterade, i linje med forskning offline [14, 54, 69, 73], och en särskild medlingsmodell bekräftades, varigenom användarbetyg påverkar köp avsikter genom att påverka uppfattningar om produktkvalitet. Tillsammans visar dessa resultat vikten av användarbetyg, som handlar om upplevd produktkvalitet, vilket i sin tur påverkar inköps intentionen. Teoretiskt belyser detta det sociala inflytandet och den kognitiva kraften hos användargenererad information på nätet, och den potentiellt kritiska roll som information och källans trovärdighet spelar i denna ekvation. I praktiken tyder detta konstaterande på att förekomsten av ett klassificeringssystem på en webbplats kan vara fördelaktigt för konsumenterna (som drar nytta av tillgång till användargenererad information när de fattar beslut om inköp). Fördelarna för säljarna går utöver den ökning av trovärdigheten som nämns ovan, eftersom betygssystem kan underlätta försäljning av fler produkter och, som ett resultat av framgångsrika transaktioner, öka besökstrafiken. Författarens personliga kopia Intressant nog gick resultaten från denna studie tvärtemot Hypotes 2: Även om människor noga tar hand om genomsnittliga produktbetyg när de utvärderar produktkvalitet och fattar inköpsbeslut, de fokuserar inte på antalet betyg som tillhandahålls. Även när antalet kreditbetyg var enormt olika (dvs. 4 betyg jämfört med 1,002) för samma genomsnittliga betyg, fanns det ingen skillnad i upplevd produktkvalitet och inköps intention. Detta är helt klart ooptimalt för konsumenterna, eftersom användarna verkar försumma en hel del relevant information som är användbar för att fatta välgrundade e-handelsbeslut. Detta konstaterande är oförenligt med tidigare forskning av [66] som sysselsatte fokusgrupper för att förstå konsumenternas uppfattning av online-recensioner. I den studien rapporterade konsumenterna att antalet recensioner var en viktig faktor i deras produktutvärderingar. I viss mån kan skillnaden i metod förklara skillnaderna i resultat, så att fokusgrupper kan ha framkallat användarnas mer "ideala" strategier för att utvärdera information, medan experimentet bättre fångade användarnas faktiska strategier. Faktum är att de nuvarande resultaten är förenliga med en annan slutsats från samma studie som visar att användare rutinmässigt använder kognitiva heuristik, eller mentala genvägar, för att bedöma trovärdigheten hos information på nätet som ett sätt att hantera den överväldigande uppgiften att metodiskt utvärdera alla de informationssignaler som finns på en webbplats eller uppsättning webbplatser som returneras från en given sökfråga. Detta perspektiv är förenligt med [87], vilket tyder på att dessa resultat inte är onormala. En annan möjlig förklaring till bristen på stöd för H2 kommer från modeller för kognitiv bearbetning. I enlighet med två processmodeller för trovärdighetsbedömning, baserade på modellen för utarbetande av sannolikheter [75] och den heuristiska systematiska modellen för informationsbehandling [11] [12] [13], under förhållanden med hög motivation, kommer de som ansöker om information på nätet sannolikt att ägna större uppmärksamhet åt informationskvalitet och utföra en mer rigorös informationsutvärdering än när motivationen är lägre. Internetanvändarna kommer att vara mer benägna att använda "central" eller "systematisk" behandling för att fastställa trovärdigheten hos information som de stöter på på nätet när de är motiverade och kan göra det och kommer sannolikt att förlita sig på mer "perifer" eller "heuristisk" trovärdighet och behandlingsstrategier när motivationen eller förmågan att bedöma kvaliteten och tillförlitligheten hos onlinekällor eller information är låg. På detta sätt, även om både genomsnittliga stjärnbetyg och antalet betyg kan ses som heuristiska signaler som gör det möjligt för konsumenterna att effektivt bearbeta information som tyder på produktkvalitet, kan det vara så att stjärnbetygen är lättare tillgängliga eller lätt tillgängliga heuristiska signaler, och att antalet betyg kräver mer kognitiv ansträngning eller omsorg, vilket resulterar i deras relativa försummelse. Ytterligare forskning krävs dock för att testa denna hypotes direkt. Uppgifter från denna studie visar också att när den genomsnittliga klassificeringen för en produkt nådde en viss nivå (4,4 stjärnor i detta fall), var en takeffekt uppenbar, så att betyg över tröskelvärdet inte gav en större uppfattning om produktkvaliteten. Detta tyder återigen på att konsumenterna försummar information som kan hjälpa dem att bättre urskilja produktkvaliteten. Kopplingen mellan produktvärderingar och inköps intention är därför en blandad välsignelse för online-återförsäljare. Om kunderna försummar att diskontera ett högt betyg som härrör från endast ett litet urval av andra konsumenter, kan de felfritt köpa produkter som kommer att göra dem missnöjda och sedan känner sig lurade av säljaren. Med tanke på den uppenbara risken för säljarens trovärdighet till följd av feltolkningen Författarens personliga kopia Att minska risken vid e-handelstransaktioner 17 av betygen är det viktigt för nätbutikerna att uppmuntra konsumenterna att ta hand om antalet betyg utöver det genomsnittliga betyget. Säljare kan öka konsumenternas uppmärksamhet på mängden kreditbetyg på olika sätt. Till exempel skulle webbplatser kunna innehålla funktioner som är utformade för att göra klyftorna mellan ett genomsnittligt betyg och antalet kreditbetyg mer framträdande, till exempel genom att öka storleken på det genomsnittliga betyget på webbsidan baserat på det antal betyg som det härrör från, så att betyg från en större grupp av recensioner framstår som mer framträdande, vilket gör att konsumenterna uppmärksammas på en klyfta om en sådan finns. På samma sätt skulle webbplatser kunna införa ett trovärdighetssystem, som föreslås av [65], där produkter som ännu inte har fått en kritisk massa av recensioner skulle flaggas, för att varna konsumenterna för att trovärdigheten av information om produkten kan vara misstänkt, liknande Wikipedias flaging av korta poster (dvs. "stubs") och poster som saknar tillräckliga citeringar. Sådana åtgärder skulle bidra till att hindra konsumenterna från att sätta alltför stor tilltro till värderingar som härrör från ett litet antal taxare, och skulle i sin tur kunna stärka säljarens trovärdighet genom att minska konsumenternas dåliga val. Resultat från ett nationellt representativt urval av amerikanska Internetanvändare visar att online-konsumenter anser att e-handelsinformation är mycket trovärdig, och förlitar sig på den regelbundet när de bedömer produktkvalitet och fattar inköpsbeslut, särskilt i jämförelse med andra informationskanaler. Användargenererad betygsinformation verkar särskilt vara högt värderad av online-konsumenter. Denna relativt nya form av "elektroniskt ordagrant" via informationsutbyte mellan personer förefaller vara ett effektivt sätt att minska de upplevda riskerna i samband med e-handelstransaktioner. Resultaten visar dock också att människor inte alltid kan använda denna information optimalt, vilket framgår av att de förlitar sig på genomsnittliga användarbetyg för att utesluta antalet kreditbetyg, som helst bör beaktas tillsammans med varandra. Sammantaget bekräftar resultaten av denna studie tidigare forskning om e-handel, men utökar också vår förståelse av dessa processer på ett meningsfullt sätt, genom att a) visa att konsumenterna är starkt beroende av webbaserad information jämfört med andra kanaler, b) visa att betygsinformation är starkt beroende av för att utvärdera trovärdigheten hos kommersiell information online, i förhållande till andra strategier, c) dokumentera sambandet mellan upplevd produktkvalitet och inköps intention inom e-handel, och klargöra den meditationsroll produktkvalitet i förhållandet mellan användarbetyg och inköps intention, och d) isolera vikten av genomsnittliga betyg och antalet betyg i denna process. Framtida forskning kan på ett fruktbart sätt utvidga dessa bidrag genom att undersöka hur det kommersiella beslutsfattandet kan påverkas av aspekter av heuristisk bearbetning. Allteftersom handeln gradvis migrerar online, blir ytterligare förståelse av dessa fenomen allt mer motiverad och kritisk.  Författarens personliga kopia Författarens personliga kopia CyberPsychology & Beteende, 12, 193-197. doi:10.1089/cpb.2008.0109. - 30 stycken. Duan, W., Gu, B., & Whinston, A. (2008 Vetenskaper, 1169.1, 346-350. doi:10.1111/j. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. - 34. - Vad är det för fel på dig? Etzion, H., & Awad, N. (2007). Undersöka förhållandet mellan antal online-recensioner och försäljning. Papper presenterade Författarens personliga kopia Forskning, 331-362. doi:10.1007/ s10660-010-9059-8. Sjuttiotre stycken. Parasuraman, A., Zeithaml, V., & Berry, L. (1996). De beteendemässiga konsekvenserna av servicekvalitet. Journal of Marketing, 60, [31] [32] [33] [34] [35] [36] [37] [38] [39] [40] [41] [42] [43] [44] [45] [46] Rebecka Pure (MA, University of California, Santa Barbara) är doktorand vid avdelningen för kommunikation vid University of California i Santa Barbara och en undersökningsspecialist vid NORC vid University of Chicago. Hennes forskning fokuserar på de rättsliga konsekvenserna av informationsteknik, och särskilt på integritet och förtroende för den sociala mediemiljön.
Sedan några år har omfattande och nationellt representativa undersökningar genomförts, "för att utvärdera de specifika aspekterna av betygsinformation som påverkar människors attityder till e-handel". Det är t.ex. fallet med arbete i REF, som belyser hur människor, samtidigt som de tar hänsyn till genomsnittet av betyg för en produkt, fortfarande inte tar hand om antalet recensioner som leder till detta genomsnitt.
Mitigating risk in ecommerce transactions: perceptions of information credibility and the role of user-generated ratings in product quality and purchase intention
{'venue': None, 'journal': 'Electronic Commerce Research', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}