I detta dokument omprövas hierarkin data-information-kunskap-wisdom (DIKW) genom att man undersöker hierarkins artikulation i ett antal allmänt lästa läroböcker och analyserar deras uttalanden om datas natur, information, kunskap och visdom. Hierarkin omnämndes på olika sätt som "Kunskapshierarkin", "Informationshierarkin" och "Kunskapspyramiden" är en av de grundläggande, allmänt erkända och "tillåtna" modellerna i informations- och kunskapslitteraturen. Det citeras ofta, eller används implicit, i definitioner av data, information och kunskap i informationshantering, informationssystem och kunskapshanteringslitteratur, men det har förekommit begränsade direkta diskussioner om hierarkin. Efter att ha sett över Ackoffs ursprungliga artikulation av hierarkin granskas och utvärderas definitioner av data, information, kunskap och visdom som formulerats i de senaste läroböckerna i informationssystem och kunskapshantering, i strävan efter samförstånd om definitioner och omvandlingsprocesser. Denna process gör att det råder enighet och oenighet i fråga om dessa definitioner och utgör en grund för en diskussion om huruvida dessa uttryck utgör en lämplig åtskillnad mellan data, information och kunskap. Vanligtvis definieras information i termer av data, kunskap i termer av information och visdom i termer av kunskap, men det finns mindre enighet i beskrivningen av de processer som omvandlar element lägre i hierarkin till dem ovanför dem, vilket leder till en brist på definitionsmässig klarhet. Dessutom finns det en begränsad hänvisning till vishet i dessa texter. 164 kantlitteratur. Den citeras ofta, eller används implicit i definitioner av data, information och kunskap i läroböcker i informationshantering, informationssystem och kunskapshantering. Hierarkin används för att kontextualisera data, information, kunskap och ibland visdom, med avseende på varandra och för att identifiera och beskriva de processer som är involverade i omvandlingen av en enhet på en lägre nivå i hierarkin (t.ex. uppgifter) till ett företag på en högre nivå i hierarkin (t.ex. information). Det implicita antagandet är att data kan användas för att skapa information; information kan användas för att skapa kunskap, och kunskap kan användas för att skapa visdom. Som Ackoff [1], vars papper ofta citeras när DIKW-hierarkin citeras, förklarar, omfattar var och en av de högre typerna i hierarkin "de kategorier som faller under den" (s.3). DIKW:s definitionsroll placerar den som en central modell för informationshantering, informationssystem och kunskapshantering. Trots att det under årens lopp har förts en betydande debatt om relaterade frågor som till exempel informationens art och definition, både före och efter Ackoffs dokument, t.ex. [2] [3] [4] [5] [6] [7] [8] [9] [11], och på senare tid betydande fokus på definitionen av kunskap, t.ex. [12] [13] [14] [15] [16] [17] [18] [19] [20] har det förekommit följande: • föga direkt diskussion om själva DIKW-hierarkin, dess betydelse och bidrag, och • begränsad diskussion om visdomens natur och ännu mindre diskussion om de organisatoriska processer som bidrar till visdomsodlingen. Syftet med detta dokument är då att se över DIKW-hierarkin, genom att undersöka hierarkins artikulation i ett antal allmänt lästa läroböcker, och att analysera deras uttalanden om arten av data, information, kunskap och visdom. Detta dokument är ett teoretiskt dokument som är utformat för att öppna debatten, främja eftertanke och lyfta diskussionen till visdom från den plats där den för närvarande tynar bort på kunskapsnivå. En förbättrad uppskattning av förhållandet mellan kunskap och visdom, liksom de "grundläggande begreppen" för data och information, kan ge ett sammanhang för att uppnå mer övertygande framgång i kunskapshantering, och ännu viktigare organisatoriska prestationer. Denna uppsats syftar inte till att ge ett bredare teoretiskt bidrag till de filosofiska debatterna om informationens eller kunskapens karaktär, som har utvecklats på olika sätt i informationsfilosofins och kunskapshanteringens litteratur. Snarare är dess fokus på populära uttryck i den hierarki som studenter och yrkesverksamma utsätts för. Shenton [21] tyder på att forskningsämnets och yrkesutövarens uppfattning om "information" är en kritisk faktor i studiet av informationsbeteendet. Det pragmatiska tillvägagångssätt som används i denna artikel har därför, om än annorlunda, samma relevans för informationspraktik och forskning som de många filosofiska debatterna. Beaktandet av information och kunskap har lett till att DIKW-hierarkin har kallats informationshierarkin respektive kunskapshierarkin. Här hänvisar vi till DIKWs hierarki som visdomshierarki, av två skäl: Bild. 1................................................................ DIKW:s hierarki.
En hierarkisk modell med data, information, kunskap och visdom representeras vanligtvis i form av en pyramid REF.
The wisdom hierarchy: representations of the DIKW hierarchy
{'venue': 'J. Inf. Sci.', 'journal': 'J. Inf. Sci.', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}