Denna artikel tillämpar sociala nätverksanalys tekniker för en fallstudie av poliskorruption för att producera resultat som kommer att hjälpa till att förebygga och utreda korruption. Poliskorruption studeras ofta, men sällan är sofistikerade verktyg för analys engagerade för att öka stramheten i studieområdet. I denna artikel analyseras "First Joke" ett systemiskt och långvarigt korruptionsnätverk i Queensland Police Force, en statlig polisbyrå i Australien. Den använder data från en undersökningskommission som exponerar nätverket och utvecklar hypoteser om vilken typ av nätverksstruktur som bygger på befintlig litteratur i mörka nätverk och kriminella nätverk. Dessa hypoteser testas genom att man matar in data i UCINET och analyserar resultaten genom sociala nätverksanalyser av genomsnittlig vägsträcka, centralitet och densitet. Slutsatserna visar att nätverket har egenskaper som inte förutses i litteraturen. Nyckelord: poliskorruption, analys av sociala nätverk 2 Offentliga tjänstemän som sätter sina egna intressen framför allmänheten har korrumperat ett system där de ska agera som agenter för allmänhetens vilja (Lauchs 2007). Polisen är en viktig del av det australiensiska rättssystemet och är de främsta aktörerna när det gäller att bevara freden och den sociala stabiliteten och sammanhållningen. På så sätt är goda styrelseformer beroende av ärliga polisiära åtgärder. Men det kommer alltid att finnas åtminstone en liten grupp korrupta poliser, även om australiensare är kulturellt emot korruption (Khatri et al. År 2006.................................................................................................................. Polistjänstemän drar till sig korruption på grund av sin förmåga att genomdriva eller ignorera lagen och polisen som är oetisk eller i ekonomisk stress är sårbara för erbjudanden om olagliga betalningar. Organiserad poliskorruption, som är en del av den organiserade brottsligheten, förvärrar situationen eftersom den hotar samhället genom att undergräva goda styrelseformer. Organiserad poliskorruption utgör "socialt beteende, som bedrivs i grupper inom organisationer, som är tillräckligt mäktigt för att åsidosätta officerens ämbetsed, personliga samvete, avdelningsregler och straffrätt". (Punch 2000) Organiserad korrumperad polisverksamhet är farligare än enskilda åtgärder eftersom samarbete mellan gärningsmän kan öka deras inkomst; inkomsten i gruppen är större än summan av inkomsten för individer som agerar isär (Morselli och Tremblay 2004 ). Det finns många historiska exempel på mäktiga organiserade brottssyndikat för rovdjurspoliser som etablerar sig inom den australiska polisen. Policing organ måste förstå arten och strukturen av dessa nätverk för att bättre kunna identifiera och gripa målen för sina utredningar. Som Warr har sagt i samband med polisen av brottslingar: "...det är svårt att föreställa sig hur utredare kan utveckla, försvara, eller testa allmänna teorier om brottslighet utan viss kunskap om organisationen och driften av kriminella grupper" (Warr 1996). Behovet av att studera kriminella nätverk är väl etablerat men har inte fått särskilt stor uppmärksamhet från socialt nätverk teoretisk strategi (Morselli och Tremblay 2004; Moran 2005, 62). Det viktigaste bidraget i denna artikel är att genom att avslöja dolda (eller bekräfta) mutor och andra korrupta utbyten och deras tillhörande inflytande tentakler ger det en bättre förståelse för dessa inbäddade nätverks natur, struktur och socialiseringsprocesser. Att förstå hur korrupta polisnätverk är strukturerade och deras dynamik ger bättre möjligheter att utveckla strategier för att avbryta mörka nätverk och förstärka positiv polispraxis. Denna studie är ett avsteg från aktuella studier av kriminella nätverk genom att den bygger på analys av sociala nätverk för att tillhandahålla rigorösa data för att verifiera nätverkens egenskaper och särskilt för att avslöja de dolda relationer som stöder dem. Detta projekt kommer att ge tidigare otillgänglig information om korrupta polisnätverk i Australien. Det är den första att studera var och en av de separata undersökningarna om Australiska polisen korruption och omvandla information från undersökningarna till användbara uppgifter för att förebygga, upptäcka eller utreda korruption; förvandla oanalyserad information och till handlingsbar intelligens (Dean och Gottschalk 2007). Projektet kommer att ge insikter 4 i strukturen och dynamiken i deras verksamhet genom att packa upp topologin för deras sammankopplingar och öka förståelsen för interventionspunkter och strategier för att säkra eller isolera "bra nätverk" och stoppa dem att tippa över kanten och till den "mörka sidan". Även om den här artikeln är fokuserad på sammanhanget i Queensland, är den en del av en större studie som kommer att förhöra korrupta polisnätverk över Australiska jurisdiktioner. Artikeln beskriver och fokuserar på den första etappen av projektet som är det korrupta polisnätverket i Queensland (Australien) kallat "Skämten" som löpte från 1950-talet till 1980-talet. Sociala nätverk bildas när människor interagerar. Nätverk är en typ av social organisation som bygger på relationer mellan förtroende, ömsesidighet och ömsesidighet, tillsammans med en uppsättning gemensamma normer som fastställs och upprätthålls genom grupptryck, socialt godkännande och sanktioner (stigma) för att binda individer till en kollektiv enhet. Nätverkens karakteristiska förmåga att vara inkluderande, flexibla i sin verksamhet och snabba att reagera på möjligheter och problemnätverk kan utnyttjas för att gynna individer, grupper eller företag eller samhället i stort (Jones, Hesterly och Borgatti, 1997). Men som Raab och Milward (2003) har noterat kan nätverk också ha en mörk sida, där nätverkets prestationer kommer på bekostnad av andra individer, grupper eller samhällen. Det har hävdats att näts särart, dvs. band 5 tillsammans för att eftersträva särskilda eller gemensamma intressen, är en viktig del av nätnackdelarna, eftersom det kan leda till exklusivitet snarare än ett inkluderande tillvägagångssätt (Taylor och Hoggett 1994). En sådan inklusivitet gör att nätverken i huvudsak blir privata snarare än offentliga enheter och därför inte exponeras för mer omfattande granskningsnivåer eller omfattas av externa system för redovisningsskyldighet. På grund av detta kan nätverken vara ganska hemliga och osynliga i sin verksamhet och sina strävanden. Denna ogenomskinliga typ av nätverk och deras brist på öppenhet, tillsammans med värderingar och normer som stöder hemliga åtgärder och mål, kan utgöra en grund för korruption. Granovetter (1992, s.45) påpekar att "nätverk kan skapa sina egna normer i strid med omvärlden till den grad att de blir en "lag för sig själva". I ett sådant sammanhang kan olagliga aktiviteter anta normalitetens aura och medlemmarna skydda varandra från sanktioner från omvärlden. Den största delen av studien om kriminella nätverk har grundats på strukturen hos syndikat för organiserad brottslighet. Det främsta samtida dokumentet i detta ämne är United National Office of Drugs and Crime (2002) Nätverksanalys är ett empiriskt verktyg som kan användas för att identifiera, mäta, visualisera (karta) och analysera banden mellan människor, grupper och organisationer (Scott 1991, s. 113) (Bruinsma och Bernasko 2004, 90). Dessa relationer kan också utvecklas med tiden genom empiriska bevis för att en icke-familjemedlem är pålitlig. Detta är mer sannolikt att ses i gamla "high end"-organisationer (CMC 2004, 4). Man skulle kunna hävda att en polisbyrå också är en förtroendebaserad organisation. Medlemmarna bygger upp förtroende genom att arbeta tillsammans under farliga och till och med livshotande omständigheter som rensar bort de opålitliga. Grupper kan även utveckla sina egna kriterier för förtroende till exempel; New South Wales CIB mantra var "du aldrig lita på en man som inte dricker" (Padraic 2005, 19). Hypotes 1: nätverket kommer bara att sträcka sig till dem som kan lita på genom association med en gemensam nämnare. Nätverken består av personer som utför specifika uppgifter. En viktig roll är den av mäklaren som fyller mellanrummen mellan noderna. Mäklare är maktaktörer när de kontrollerar kommunikationen mellan de parter som utgör nätverket. I ett korruptionsnätverk antas det att mäklaren kommer att föra samman de olagliga aktörerna utanför polisen med polisen inom polisen som kan ge dem skydd. De olagliga operatörerna ville ha stöd från skämtet, och detta stöd fungerade eftersom det var en syndikerad operation snarare än ad hoc-arrangemang mellan enskilda personer. Det är därför troligt att det inom nätverket finns en eller några nyckelpersoner som underlättar kommunikationen mellan betalarna och polisskyddarna. Ett polisnätverk kommer förmodligen att vara annorlunda eftersom det är ett nätverk inom ett nätverk, det vill säga inom Queensland Police Force. Det är högst sannolikt att QPF:s struktur kommer att påverka nätverkets struktur, eftersom det skydd som tillhandahålls av poliserna bestäms av deras makt och jurisdiktion inom detta organ. Därför bör vi inte se officerare från icke-närstående delar av kåren, såsom mordutredare, inom korruptionsnätverket. Den bör vara inriktad på den licensieringsfilial som har jurisdiktion över de brott som begås av de olagliga operatörerna. Dessutom bör officerarnas hierarkiska rang spela en viss roll i nätverket som deras befogenhet att utöva diskretion när det gäller räder, åtal och till och med interna utredningar bör göra dem attraktiva för nätverket. På samma sätt som ett kriminellt nätverk väljer medlemskap genom de färdigheter som krävs (UN 2002) måste polisnätverket av nödvändighet välja medlemskap bland dem som kan skydda nätverket. På samma sätt kommer nätverkets struktur då, av nödvändighet, att ha en pyramidal hierarki som återspeglar agenturens struktur. Hypotes 3: Korruptionsnätverkets struktur kommer att spegla polisstyrkans hierarki och därmed ha en hög densitet. Hypotes 4: Strukturen kommer att vara starkt centraliserad och återspegla QPF:s byråkratiska struktur. Detta kommer att återspeglas i långa genomsnittliga banlängder som kommunikation följer kommandokedjan och nätverket kommer att ha en hög grad av centralisering. Hypotes 5: Analys av sociala nätverk kan identifiera nyckelaktörer inom nätverket som kan vara inriktade på att störa eller stänga nätverkets verksamhet. Projektet följde tre steg. Först hämtades data från polisutredningar om korruption och de korrupta nätverken ritade som nätverkskartor. Sedan användes teorin om organiserad brottslighet för att undersöka nätverken. Nätverksanalysteorier kommer att användas för att identifiera polisnätverkens styrkor och svagheter för att rikta in sig på strategier för upptäckt, utredning och förebyggande. Data för nätverk bör omfatta så mycket som möjligt av datamängden, i detta fall det korrupta nätverket. Det är svårt att få information om kriminella nätverk och de flesta uppgifter som finns tillgängliga är otillförlitliga. Data som samlats in från informatörer och inspärrade gängmedlemmar kan inte kontrolleras eftersom forskare inte vet hur stora personerna är Det finns begränsningar i denna studie. För det första är uppgiftskällorna ofullständiga och förlitar sig på bevis som framkommer vid polisutredningar och uppföljningar av deltagare. Ingen av datakällorna är fullständig. Dessutom kan den senare vara mycket opålitlig. Dessa är dock de bästa tillgängliga källorna. För det andra kan nätverkskartor rita upp förbindelser som identifierats av en tredje part utan bekräftelse. Således utseendet av ett namn på en karta kan innebära en obekräftad relation Med tanke på detta, nätverkskartor bör läsas försiktigt och endast i samband med den åtföljande kommentaren där detaljerna i relationer kan utvidgas. På detta sätt, som Rogers (1987) hävdar nätverksanalys kan tjäna till "turbo laddning" fallstudie information. Med tanke på denna artikels särskilda fokus på Queensland policy korruption nätverk en innehållsanalys av Fitzgerald undersökning (1989) rapport har gjorts för att destillera tre
Lauchs m.fl. REF tillämpar simulering av sociala nätverk för fall av ett verkligt korrupt polisnätverk.
Corrupt police networks: uncovering hidden relationship patterns, functions and roles
{'venue': None, 'journal': 'Policing & Society', 'mag_field_of_study': ['Sociology']}