Experimentella bevis visar robusta tvärmodala matchningar mellan musik och färger som förmedlas av emotionella associationer. Amerikanska och mexikanska deltagare valde färger som var mest/minst överensstämmande med 18 urval av klassisk orkestermusik av Bach, Mozart och Brahms. I båda kulturerna producerade snabbare musik i det stora läget färgval som var mer mättade, ljusare och gulare medan långsammare, mindre musik producerade det motsatta mönstret (val som var omättade, mörkare och blåare). Det fanns starka korrelationer (0.89 < r < 0.99) mellan musikens emotionella associationer och de i de färger som valts att följa med musiken, vilket stödde en emotionell medlingshypotes i båda kulturerna. Ytterligare experiment visade på liknande robusta cross-modal matchningar från känslomässigt uttrycksfulla ansikten till färger och från musik till känslomässigt uttrycksfulla ansikten. Dessa resultat ger ytterligare stöd för att musik-till-färg föreningar förmedlas av gemensamma emotionella föreningar. färg kognition  på tvärmodala föreningar, musik kognition, känslomedlingshypotes R esearchers har försökt identifiera systematiska kopplingar mellan musik och färg. Kanske den mest direkta kopplingen kommer från det fascinerande fenomenet musik-färg synestesi (1-4). En liten minoritet av individer, inklusive några framstående konstnärer (t.ex. Kandinsky och Klee) och musiker (t.ex., Scriabin och Rimsky-Korsokov) rapporterar olika cross-modala upplevelser av färg medan höra musikaliska ljud (1). Vetenskapliga studier misslyckades till en början med att fastställa allmänna korrespondenser eftersom synetiska ljud-till-färg kartläggningar verkade idiosynkratiska (3). Icke-syntetiska människor har också musik-till-färg associationer men upplever faktiskt inte färger medan hör musik. Relativt låg nivå ljud-till-färg associationer-t.ex., högre platser förknippas med lättare färger (2, 5-7)-förefaller hålla för både synesthetes och nonsynetes (1). Tillförlitliga beckhye-bindningar har rapporterats hos barn (8) även om dessa effekter troligen berodde på ljushet, där spektralgult och grönt (lättaste) var förknippat med högre platser, röd och orange (midlightness) med mellannivå platser, och blå och violett (mörkaste) med lägre platser. Det finns belägg för andra auditiv-visuella föreningar på låg nivå såsom timbre-mättnad (9), höghet-brightness (7) och pitch-size (10, 11) [Spence (12)]. Andra studier har undersökt musikfärgkorrespondenser på en högre nivå. Bresin fann att musik i det större läget var förknippat med ljusare färger än musik i det mindre läget (13), men bara två melodier studerades. Sebba rapporterade att eleverna använde varmare, mer mättade, lättare och mer kontrasterande färger för att skapa bilder samtidigt som de lyssnade på ett större Mozart-urval än eleverna lyssnade på ett mindre Albinoni-urval (14). Återigen användes bara två musikaliska urval, och eleverna valde det musikaliska urvalet i stället för att slumpmässigt tilldelas, så elever som är mer benägna att välja större musik kan bara vara mer benägna att skapa bilder med varmare, mer mättade, lättare och mer kontrasterande färger. Barbiere m.fl. fann att "grå" var förknippat med sorgligare musik medan "röd", "gul", "grön" och "blå" var förknippade med lyckligare musik (15), men endast fyra musikaliska urval studerades och, viktigare, inga verkliga färger presenterades i urvalsuppgiften, utan bara ord. Hur kan musik-till-färg associationer uppstå i nonsynetes? De två mest rimliga hypoteserna är (i) den direkta anslutning hypotesen att det finns direkta, omedierade associationer mellan färger och musikaliska ljud (3, 9, 16) och (ii) den emotionella medling hypotesen att färg och musik är kopplade genom gemensamma emotionella associationer (3, 8, (13) (14) (15) (17) (18) (19).* Även om vissa empiriska stöd har hävdats för hypotes ii, de små uppsättningar av färger och / eller deskriptorer (15, 17, 18), den lilla uppsättningen av musikaliska urval (13) (14) (15) 18), och den potentiella relevansen av kulturella jämförelser utesluter bestämda slutsatser. De nuvarande resultaten visar på tydliga, robusta kopplingar mellan musik och färg som delas brett mellan både individer och kulturer. De skiljer sig från tidigare resultat genom att de (i) associerar specifika dimensioner av färg (mättnad, lätthet och gulhet-blå) med specifika höga musikaliska dimensioner (tempo och läge), (ii) visar tydliga bevis för medling av emotionella dimensioner (lycklig-sad och argcalm), och (iii) visar en stark kulturell invarians mellan amerikanska och mexikanska deltagare. Särskilt är människors erfarenheter av 18 korta, klassiska orkesterval som varierade i tempo (långsamma/medelhöga/snabba), läge (stor/mindre), och kompositör (Bach/ Mozart/Brahms) nära förknippade med mättnad, lätthet och gulhet i de färger de valde att "gå bäst" med musiken.
Relaterad forskning om ljud- och färgkartläggningar har visat att starka associationer mellan musik och utseende kan existera för icke-syntetiska individer REF.
Music–color associations are mediated by emotion
{'venue': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'journal': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}