Den frekvens med vilken vi använder olika ord ändras hela tiden, och då och då uppfinnas en ny lexisk artikel eller så upphör en annan att användas. Utöver ett litet prov av lexikala objekt vars egenskaper är väl studerade, är lite känt om dynamiken i lexikal evolution. Hur utvecklas de lexiska förteckningarna över språk, som betraktas som hela system? Är utvecklingstakten i lexikonet beroende av historiska faktorer eller drivs den av regulariteter, kanske med universella kunskaper och socialt samspel? Vi tar upp dessa frågor med hjälp av Google Books N-Gram Corpus som en källa till data och relativ entropi som ett mått på förändringar i frekvensfördelningen av ord. Det visar sig att det finns både universella och historiska oförutsedda händelser i arbete. På flera olika språk observerar vi en liknande förändringstakt, men bara vid en tidsrymd på minst fem decennier. Vid kortare tidsperioder är förändringstakten mycket varierande och varierar mellan olika språk. Stora samhällsomvandlingar och katastrofala händelser som krig leder till en ökad förändring av frekvensfördelningen, medan stabiliteten i samhället har en dämpande effekt på den lexikala utvecklingen.
REF använder KLD för att jämföra ändringar i frekvensfördelningen av ord inom ett språk och en symmetrisk version för att jämföra ändringar mellan olika språk i Google Books Corpus.
Universals versus historical contingencies in lexical evolution
{'venue': 'Journal of The Royal Society Interface', 'journal': 'Journal of The Royal Society Interface', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Medicine']}