Företagen kan tillämpa agilitetsbegrepp som en strategi för att anta utmaningar i det snabbt föränderliga företagsklimatet. Agility definieras som "förmågan hos en känslig [organisation] som visar flexibilitet för att snabbt tillgodose förväntade eller oväntade förändringar, efter kortast möjliga tid, med hjälp av ekonomiska, enkla och kvalitetsinstrument i en dynamisk miljö och tillämpa uppdaterad förkunskap och erfarenhet för att lära från den inre och yttre miljön" (Qumer en Henderson, 2007). Denna definition placeras i samband med agil tjänsteutveckling hävdar att en organisation bör kunna skapa eller anpassa en (affärs)tjänst effektivt och effektivt när förändringar sker i dess miljö. Agile utveckling är inte ett främmande begrepp inom management- och informationssystem forskning. Det spelar en viss roll i det befintliga arbetet med situationsmetodteknik i programvaruproduktutvecklingslitteratur (Olle et al., 1991; Kumar and Welke, 1992; Brinkkemper, 1996; Van de Weerd m.fl., 2006). Baserat på situationsfaktorer som destillerats från projektet väljs metametoder som består av konturer eller mer detaljerade förfaranden och integreras i en sammanhållen metod som är lämplig för denna specifika situation (Brinkkemper, 1996). "Situationellt" är dock inte synonymt med "agil". För att en metod ska bli verkligt smidig måste också förändrade situationsfaktorer kopplas (om så krävs) till "körtidsförändringar" i metoden: snabba svar på ny situationsinformation och installation av korta återkopplingsslingor som gäller för metoden. Genom att utnyttja perspektivet av situationalitet kan metodfragment användas för att ge en viss grad av smidighet med avseende på det aktuella projektet. När det gäller sammansättningen av metodfragment följer vårt tillvägagångssätt konfigurationsprocessen för situationsmetodteknik som föreslagits av Brinkkemper (1996). Vårt tillvägagångssätt tillför dock en andra dimension av smidighet i det operativa genomförandet. Förändringar i miljön kommer inte alltid att leda till förändringar i den utförda metoden utan kan fortfarande påverka det operativa genomförandet av ett specifikt metodfragment. För att inse detta föreslår vi en särskild operationalisering av metodteknik och process i termer av urvalsprocessen av metod 1 Tidigare publicerad som: S. Hoppenbrouwers, M. Zoet, J. Versendaal, I. van de Weerd: Agile Service Development -A Rule-Based Method Engineering Approach. I: J. Ralyté, I. Mirbel och R. Deneckère (eds.:..................................................................
Hoppenbrouwers m.fl. I REF identifieras också liknande utmaningar och behovet av en lätt strategi gentemot de yrkesverksamma och föreslås ett regelbaserat tillvägagångssätt.
Agile Service Development: A Rule-Based Method Engineering Approach
{'venue': 'in Engineering Methods in the Service-Oriented Context, 4th IFIP WG 8.1 Working Conference on Method Engineering, ME 2011', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Engineering', 'Computer Science']}