Den senaste tidens framväxt och popularitet av online utbildningsresurser medför utmaningar för utbildare att optimera spridningen av online-innehåll. Här ger vi bevis som pekar mot en lösning på svårigheten att studenterna ofta rapporterar om att upprätthålla uppmärksamheten på onlineföreläsningar under längre perioder. I två experiment visar vi att den enkla handlingen att interpolera online-föreläsningar med minnestester kan hjälpa eleverna att behålla uppmärksamheten på föreläsningsinnehåll på ett sätt som avskräcker aktivitetsrelevanta tankevandringar aktiviteter, uppmuntrar uppgiftsrelevanta anteckningsaktiviteter, och förbättrar lärandet. Viktigt, frekvent testning var associerad med minskad ångest mot en slutlig kumulativ test och även med minskningar i subjektiva uppskattningar av kognitiv efterfrågan. Våra resultat tyder på en potentiellt viktig roll för interpolerad testning i utvecklingen och spridningen av utbildningsinnehåll online. Testeffekter  en massiv öppen online-kurser O nline utbildning håller snabbt på att bli en central fixtur i högskolans läroplan. Tillgången till gratis onlinekurser med omfattande inskrivning, inklusive studenter från hela världen (t.ex. www.edX.org, www.coursra.org, http://2u.com, www. Udacity.com) har utvecklats snabbt och fångat allmän uppmärksamhet. Inom tegelhögskolor och murbrukshögskolor använder sig lärarna i allt högre grad av flipade klassrum (1), varigenom eleverna uppmuntras att studera föreläsningar på sin egen tid och ägna sig åt aktiviteter som är inriktade på en mer djupgående förståelse av ämnet i klassrummet. Institutionerna för högre utbildning har därför ägnat avsevärd tid och ansträngning åt att göra storskaliga och mycket tillgängliga online-databaser med klassrumsföreläsningar tillgängliga för både studenter och allmänheten. De senaste undersökningarna visar att eleverna i allt högre grad använder onlineföreläsningar som ett verktyg för primärundervisning (2). Samtidigt är lite känt om de potentiella begränsningarna att lära sig från online-föreläsningar och hur dessa begränsningar kan övervinnas. Till exempel rapporterar studenter ofta bortfall av uppmärksamhet under föreläsningar (3-6), och tendensen att tänka vandra (7-9) medan titta på videobandade föreläsningar har visat sig resultera i utarmad inlärning av föreläsningsinnehåll (10). Sådana observationer ökar behovet av noggranna undersökningar av lärande från online-föreläsningar. Till exempel, vilka interventioner kan avhjälpa tendensen för studenter att tänka vandra medan de tittar på online-föreläsningar och även tillåta dem att snabbt och effektivt extrahera föreläsningsinnehåll? Här testar vi, och finner stöd för, hypotesen att interpolering av onlineföreläsningar med minnestester både kan minska förekomsten av sinnesvandring under föreläsningar och främja uppgiftsrelevanta aktiviteter, såsom att notera (11), som underlättar inlärning av föreläsningsinnehåll. Vår strategi bygger på färska studier som visar att interpolering av studien av listor över ord (12), ansiktsnamn par (13) och prosa passager (14) med minnestester avsevärt kan förbättra det typiskt utarmade lärandet som sker mot slutet av utökade studiesekvenser (15). I en studie lärde sig eleverna till exempel fem ordlistor och fick veta att varje lista skulle följas av ett minnestest för den senaste listan eller en orelaterad mental aktivitet (12). Dessutom fick eleverna veta att ett datorprogram slumpmässigt skulle bestämma testfrekvensen men att det skulle bli ett slutligt kumulativt test. Faktum är att det fanns två testscheman. En grupp testades efter varje lista, medan en annan grupp testades först efter den femte och sista listan. Studenter som testades efter varje lista lärde sig den slutliga listan dubbelt så bra som studenter som inte hade testats förrän den slutliga listan. Interpolerade tester underlättade inlärningen av den slutliga listan i studiesekvensen. Tolkningar av den underlättande effekten av interpolerade tester på efterföljande lärande har fokuserat på ett antal kognitiva mekanismer som tros vara i arbete under kodning [dvs. när studenterna aktivt lär sig (16)] och hämtning [dvs. när eleverna för tillbaka studiematerial till sinnet efter lärandet (12, 17) ]. Här fokuserar vi på faktorer som fungerar under kodning (SI Materials and Methods ger diskussion, och bevis, av faktorer som fungerar vid hämtning). I synnerhet tyder färska belägg från kognitiv neurovetenskap (16) och kognitiv psykologi* på att interpolering av längre studieperioder med minnestester kan motivera studenterna att fokusera på studiematerial på ett sätt som gynnar lärandet. Till exempel har elektrofysiologiska studier av hjärnaktivitet visat att bortfall av uppmärksamhet är förknippade med förhöjda amplituder i α-frekvensbandet (8-14 Hz) (18-21) och att interpolerande längre studieperioder med testning kan avvärja ökningar av α-effekt och upprätthålla höga nivåer av lärande över tid (16). Dessa och relaterade resultat har potentiellt viktiga konsekvenser för lärandet i verkliga sammanhang, såsom föreläsningar, där bristande uppmärksamhet ofta rapporteras störa lärandet (3-6, 10, 11, 22). Hypotesen att interpolerade tester hjälper studenter att delta i och behålla innehållet i en föreläsning återstår dock att direkt testa. Här genomförde vi ett kritiskt test av denna hypotes genom att direkt bedöma i vilken utsträckning interpolering av onlineföreläsningar med minnestester hjälpte eleverna att motstå tendensen att engagera sig i tankevandring och underlätta uppgiftsrelevanta aktiviteter (t.ex. notera att ta) på ett sätt som förbättrar lärandet. I två experiment (n = 80) ombads studenterna att lära sig en 21-min videoföreläsning (Introduktion till statistik; ytterligare detaljer i material och metoder). I varje experiment fick eleverna föreläsningsbilder/anteckningar och instruerades att lära sig föreläsningen som de skulle i klassrummet. Dessutom informerades studenterna om att videoföreläsningen skulle delas in i fyra segment och att det skulle bli en brytning mellan varje segment. Under varje paus fick eleverna veta att de först skulle spendera 1 min på att slutföra aritmetiska problem (orelaterat till föreläsningen) och att de aritmetiska problemen skulle följas av antingen ett 2-minstest om det senaste föreläsningssegmentet eller två minuter till av aritmetiska problem. I experiment 2 fick eleverna veta att var och en
Szpunar m.fl. REF studerade effekten av interpolerade tester på elevers förlust av uppmärksamhet inom online-föreläsningar, och bad deltagarna att titta på en 21-minuters videoföreläsning (4 segment med 5,5 minuter per segment) och rapportera sin förlust av uppmärksamhet som svar på slumpmässiga sonder (en per segment).
Interpolated memory tests reduce mind wandering and improve learning of online lectures.
{'venue': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'journal': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}