Tre centrala krav är avgörande för moderna företag och organisationer: sömlös integration av kund- och operativa processer, smidighet och förmåga att förändras. Dessa krav är därför relevanta för att lyckas genomföra strategiska val, men alltför ofta inte tillfredsställda. Företag och organisationer kan betraktas som komplexa adaptiva sociotekniska system. Två fundamentalt olika perspektiv på system spelar en roll: det funktionella (svart-box) perspektivet och det konstruktionsmässiga (vit-box) perspektivet. Ledning och styrning av företag och organisationer betraktar det funktionella, black-box perspektiv, som är i sig olämpligt för att ta itu med de krav som nämns. Att etablera systemintegration, smidighet och förändring kräver snarare fokus på systemets utformning, vilket innebär byggperspektivet. Båda perspektiven är relevanta. Arkitekturbegreppet spelar en grundläggande roll för att driftsätta byggperspektivet. Bredvid det mer välbekanta begreppet teknisk arkitektur introduceras och förklaras begreppen affärs- och organisationsarkitektur formellt. Med tanke på informationens viktiga roll i kund- och verksamhetsprocesserna kommer begreppet informationsarkitektur dessutom att diskuteras, särskilt förhållandet till andra arkitekturer. Olika områden inom dessa arkitekturer kommer att lyftas fram, där vikten av samstämmighet och konsekvens betonas, särskilt med tanke på förmågan att förändras. Tillsammans är de fyra arkitekturerna märkta Enterprise Architecture. Slutligen kommer företagsarkitekturen att vara ett viktigt sätt att koppla samman strategiutveckling och genomförande. Det funktionella och strukturella perspektivet Ett system kan definieras som en identifierbar begränsad uppsättning funktionellt och/eller metodiskt relaterade element eller principer med ett visst operativt syfte. Inom denna definition kan en uppsjö av system nämnas: ett betalningssystem, ett redovisningssystem, ett transportsystem Enterprise Architecture 2 eller ett kommunikationssystem, för att bara nämna några få. Mer specifikt, socio-tekniska "system" av mänsklig strävan, som företag och organisationer är fokus i detta dokument. Att realisera artefakter (system) innefattar alltid två olika perspektiv: det funktionella och konstruktionsmässiga perspektivet [Dietz 1996]. Inom det funktionella perspektivet gäller den centrala frågan vad systemet är skyldigt att leverera när det gäller systemets beteende, prestanda och gränssnittsegenskaper, samt när det gäller systemets driftsförhållanden såsom tillförlitlighet, tillgänglighet, motståndskraft, effektivitet och effektivitet. Det funktionella perspektivet kan märkas som det "svarta" perspektivet: kunskap om systemets design och interna drift krävs inte. I byggperspektivet å andra sidan behandlas frågan om hur systemet ska utformas och byggas. Här är kunskap om systemets interna funktion nödvändig. Därför kan vi tala om den "vita rutan" perspektiv [ok.]. Skillnaden mellan båda perspektiven blir tydligt tydlig när man observerar skillnaden som nämnts tidigare mellan att hantera ett system och att ändra ett system. Förändring utan kunskap om systemets funktion och utformning verkar inte vara någon försiktig strategi och är ofta katastrofal. Det verkar tydligt att denna insikt på liknande sätt gäller system för mänskliga strävanden, till exempel företag och organisationer. Affärsmässiga och organisatoriska förändringar kräver således ett byggperspektiv. Att genomföra strategiska val innebär oundvikligen förändring. Som Collis och Montgomery konstaterar är "en enastående företagsstrategi inte en slumpmässig samling av enskilda byggstenar utan ett noggrant konstruerat system av inbördes beroende delar" [i Kaplan och Norton 2001]. Denna iakttagelse visar också att den vita rutan (konstruktiva) perspektiv måste tillämpas på andra områden än enbart teknikdomänen. Detta begrepp kommer att utforskas ytterligare. Man kan hävda att de funktionella och konstruktionsmässiga perspektiven är oövervinneliga eftersom de innebär fundamentalt olika begrepp och språk som är relevanta för samma system. Begrepp som används inom den funktionella uppfattningen är till exempel: kund- och anställdnöjdhet eller bevarande, svarstider, avkastning på sysselsatt kapital eller effektivitet. Black-box Functional Perspective Därför, koncept som tar hänsyn till systemets prestanda. Å andra sidan spelar koncept som driftskanaler, resursanvändning, processorientering, kultur eller förvaltning en roll inom byggperspektivet. Detta är begrepp som är relevanta med tanke på systemets utformning. Trots en uppenbar incommensurability mellan de två perspektiven krävs dock en del överbryggande koncept som möjliggör driftalisering av byggperspektivet genom konstruktionsriktlinjer som kan kopplas till, och motiveras eller motiveras ur det funktionella perspektivet. Med andra ord är överbryggningskonceptet ett viktigt kommunikationsfordon för konstruktionsaspekter på hög nivå. Vi känner att det nödvändiga konceptet är företagsarkitektur, som vi kommer att ytterligare belysa nedan. Historiskt sett introducerades begreppet arkitektur förmodligen först av den romerske arkitekten Vitruvius som levde omkring 100 år f.Kr. och skrev tio böcker om arkitektur: "De Architectura Libri Decem" [1998]. Dessa böcker innehöll en uppsjö av principer för korrekt utformning av torg och byggnader, identifierade under etiketter som "symmetria", "ordinatio", "proportio" och "harmoni". Tyvärr finns det, trots den historiska synen på arkitektur som designprinciper, många andra definitioner av arkitektur för närvarande. Några exempel är: en uppifrån-och-ned-beskrivning av systemstrukturen; en familj av riktlinjer (regler, begrepp, principer, mönster, standarder) för design; en formell beskrivning av ett system organiserat på ett sätt som stöder resonemang om systemets strukturella egenskaper; en ritning av design; den grundläggande organisationen av ett system förkroppsligat av dess komponenter, deras relationer till varandra och miljön, och de principer som styr dess utformning och utveckling. Två grundläggande metoder kan noteras när det gäller dessa definitioner: den ena ser arkitekturen som ett beskrivande begrepp som faktiskt beskriver egenskaperna hos befintliga artefakter, medan den andra ser arkitekturen som ett normativt begrepp som definierar hur artefakter ska realiseras. I den senare bemärkelsen begränsar arkitekturen designfriheten [Dietz 1998]. Vi kommer att använda arkitekturkonceptet på ett normativt sätt, betraktat som en konsekvent uppsättning designprinciper och standarder som vägleder designen. Nedan kommer detta begrepp att belysas ytterligare. Det finns flera viktiga skäl, som anförs i detta dokument, som kräver att begreppet "design" och tillhörande "designprinciper" utvidgas till att även omfatta andra områden än teknikdomänen. I synnerhet kommer vi att hävda att företag och organisationer - ses som "system" av mänsklig strävan - behöver ingå i ett integrerat designperspektiv bredvid teknik som stöder och möjliggör dessa system. Kompletterande till teknikarkitekturen, även begreppen business Enterprise Architecture 4 arkitektur, organisation och information arkitektur kommer att införas formellt för att möjliggöra byggperspektivet på företag och organisationer. Skälen till att införa dessa nya begrepp är trefaldiga. Den första anledningen har att göra med förmågan att förverkliga integrerad mänskliga och tekniska system drift. Det verkar uppenbart att integrationen av företag har mer aspekter än bara teknik. Att ha ett integrerat telefonnät är naturligtvis inte ett tillräckligt villkor för begriplig kommunikation mellan avlägsna källor, medan införandet av teknik för lokalt beslutsfattande för anställda verkar meningslöst i ett sammanhang där beslutsfattandet ses som en ledningsprivilegi. Att få tekniken att fungera kräver alltså ett bredare perspektiv än enbart teknik, där kontextuella aspekter ingår i designperspektivet så att kontexten och tekniken är optimalt matchade och integrerade. Många misslyckade introduktioner av teknik och relaterade system bevisar betydelsen av detta begrepp [Scott Morton 1991, Galliers och]. Begreppet integration kommer att bli allt viktigare. Det är värt att notera att ju mer omfattande ett "system" måste fungera sömlöst, desto mer arkitektur är nödvändig. Till exempel, effektivt genomförande av e-affärer, som kräver integrering av flera kundgränssnitt samt front och back office processer, men också sömlös drift av ett nätverk av företag och leverantörer, alla kräver en integrerad (ömsesidigt konsekvent) verksamhet, organisation och teknik design [Moss Kanter 2001]. Detta krav kräver ett integrerat designperspektiv och designprinciper som skyddar och möjliggör integration. vad som är önskvärt, inte hur det åstadkoms. Collis och Montgomery erinrar om det tidigare nämnda perspektivet på strategin och framhåller att strategin måste vara "ett noggrant konstruerat system av inbördes beroende delar" [i Kaplan och Norton 2001]. Det är uppenbart att begreppen konstruktion och ömsesidigt beroende kräver designprinciper. Återigen, integration är nyckeln, eftersom "i en stor företagsstrategi alla element (resurser, företag och organisation) är i linje med varandra" [ok.]. Mot bakgrund av dessa iakttagelser gäller därför det första syftet med arkitekturen integration. Förståeligt nog följer implementeringen – vilket följaktligen innebär affärsmässig, organisatorisk och teknisk förändring – därefter design. Ofta är förändring av stor betydelse och innebär affärs- och organisationsomvandling. I en undersökning bland mer än 500 VD:s identifierades omvandlingen till en ny affärsmodell och den framgångsrika integrationen av ny teknik i organisationen som de två främsta utmaningarna [ Pohlmann 2001 ]. Bortsett från integrationsaspekten väcker dessa farhågor helt klart frågan om företagsstruktur 5 framgångsrika förändringar. På liknande sätt rapporterade en undersökning att förmågan att genomföra en strategi för att uppnå en framgångsrik förändring visade sig vara viktigare än kvaliteten på själva strategin [Kaplan och Norton 2001]. Som tidigare betonats måste förändringar hanteras ur ett konstruktionsperspektiv, vilket innebär designprinciper. Dessutom, vilket kommer att hävdas senare, är förändringsinsatserna endast framgångsrika under konsekvens och samstämmighet mellan de begrepp som används, vilket i sin tur återspeglas i konsekventa och konsekventa designprinciper. Med Fritz ord undviker arkitekturen "strukturell konflikt" som annars skulle manifesteras i motstridiga begrepp [1996]. Enligt "congruence theorem", desto högre grad av passform -eller kongruens bland de olika komponenterna - desto effektivare företag blir [Nadler och Tushman 1997]. Det andra viktiga syftet med arkitekturen är alltså att skydda och möjliggöra förändringar. Ökad affärsdynamik och samhällsdynamik innebär också att både behovet av och frekvensen av svar på denna dynamik, såsom relevant för nya produkter och tjänster, ökar. Följaktligen bör svarstiden för att svara på den ökade dynamiken minska. Med andra ord finns det ett ökande behov av affärsmässig och organisatorisk smidighet. I motsats till detta behov, befintliga affärs- och organisationsarrangemang ofta ganska exemplifiera inerta egenskaper - inneboende i utformningen - som begränsar snabba åtgärder. Det tredje viktiga syftet med arkitekturen är därför att skapa smidighet. Sammanfattningsvis bör designprinciper och standarder - kollektivt identifierade som arkitektur - definieras så att integration, framgångsrik förändring och smidighet arrangeras och möjliggörs. I sin sedvanliga betydelse avser begreppet "företag" en (kommersiell) affärsorganisation. Mer allmänt kan denna term dock användas för avsiktlig och systematisk verksamhet. Som kommer att belysas och illustreras nedan, måste utformningen av dessa verksamheter behandlas ur de fyra centrala perspektiv som nämns, var och en med sina tillhörande designprinciper, därav de fyra olika arkitekturdomäner som anges i ovanstående. Kollektivt identifieras designprinciperna som företagsarkitektur. Figur 2 visar grafiskt de fyra domänerna i företagsarkitekturen. Med tanke på detta dokuments inriktning kommer affärs-, organisations- och informationsarkitekturen att diskuteras.  Detta perspektiv tar upp hur ett särskilt område med målinriktad och inkomstbringande verksamhet ska utnyttjas, utforskas och utvecklas. I ett kommersiellt sammanhang gäller detta till exempel de designprinciper som är relevanta för ett valt område av kommersiell strävan, till exempel när det gäller intäktsgenerering eller de kanaler som ska användas för att leverera produkter och tjänster till kunder. Dessa aspekter kommer att undersökas närmare nedan. Uppskattningsvis är principerna för icke vinstdrivande eller statliga företag också relevanta. Till exempel kan den interna skattemyndigheten fundera över hur området för skatteuppbörd ska utnyttjas och utforskas. Vidare bygger målinriktad och inkomstbringande verksamhet i idealfallet på ett uttryckligt uppdrag och en explicit strategi. Uppdraget ses som det mer tidlösa uttrycket för syftet och orsaken till existensen av den enhet som ägnar sig åt meningsfulla aktiviteter, därför har uppdraget att göra "förnuft" och genomsyra aktiviteter med "mening". Enterprise Architecture För att skilja vårt nuvarande perspektiv från det övergripande företagsperspektivet, kommer vi att använda termen "business" - också allmänt sett betraktas som meningsfulla aktiviteter - i samband med att utnyttja, utforska och utveckla ett särskilt område (kommersiell) strävan. Med hänvisning till de strategiska avsikterna och uppdraget kan affärsarkitekturen definieras som en logiskt konsekvent uppsättning principer och standarder som vägleder hur ett visst område av (kommersiell) strävan kommer att utnyttjas och utforskas. Därför styr affärsarkitekturen affärsteknik. I litteraturen nämns ofta begreppet affärsmodell. Liksom med arkitekturen kan även termen "modell" ha olika betydelser. En modell kan innebära en begreppsmässig abstraktion och representation av en komplex verklighet. Termen modell kan också hänvisa till ett exempel för imitation eller emulering, eller ett mönster för andra att följa. I dessa senare fall
De fyra arkitekturdomänerna har sina tillhörande designprinciper, och dessa designprinciper identifieras i EA REF.
Enterprise Architecture: Enabling Integration, Agility and Change
{'venue': 'Int. J. Cooperative Inf. Syst.', 'journal': 'Int. J. Cooperative Inf. Syst.', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}