Hotografiska bilder av jorden från ovan har spelats in sedan slutet av 1800-talet, till en början av kameror som är fästa vid ballonger, drakar eller duvor. Denna fjärrförnämda information har använts för ekonomisk analys sedan åtminstone 1930-talet; till exempel, Monmonier (2002) diskuterar hur flera dussin fotografiska besättningar började flyga över amerikansk jordbruksmark på 1930-talet för att studera produktion och bevarande, och 1941 hade spelat in bilder på mer än 90 procent av den totala arealen. Men under det senaste årtiondet har det skett en dramatisk förändring av det sätt på vilket ekonomer kan lära sig genom att titta på vår planet ovanifrån. En revolution har ägt rum inom fjärranalys och allierade områden som datavetenskap, ingenjörsvetenskap och geografi. Petabyte av satellitbilder har blivit allmänt tillgängliga på ökande upplösning, många algoritmer för att extrahera meningsfull socialvetenskaplig information från dessa bilder är nu rutin, och moderna molnbaserade processkraft gör att dessa algoritmer kan köras på global skala. Denna uppsats syftar till att introducera ekonomer till vetenskapen om fjärrförnimmelse av data, och att ge en smak av hur denna nya källa av data har använts av ekonomer hittills och vad som kan göras i framtiden. Vi grupperar de viktigaste fördelarna med sådana fjärranalysdata till ekonomer i tre kategorier: 1) tillgång till information som är svår att få på andra sätt; 2) ovanligt hög rumslig upplösning; och 3) bred geografisk täckning.
Enligt REF kan de viktigaste fördelarna med fjärranalysdata delas in i olika kategorier: 1) tillgång till information som är svår att erhålla på andra sätt, 2) ovanligt hög rumslig upplösning.
The View from Above: Applications of Satellite Data in Economics
{'venue': None, 'journal': 'Journal of Economic Perspectives', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}