Kina har blivit den femte ledande nationen när det gäller dess andel av världens vetenskapliga publikationer. Citeringsfrekvensen av papper med en kinesisk adress för motsvarande författare uppvisar också exponentiell tillväxt. Mer specifikt har Kina blivit en viktig aktör inom kritisk teknik som nanoteknik. Även om det är svårt att avgränsa nanovetenskap och nanoteknik visar vi att Kina nyligen har nått en andra position än USA:s. Finansieringen av FoU har ökat exponentiellt, men sedan 1997 är företagens utgifter ännu större än de offentliga utgifterna. Det verkar som om den kinesiska regeringen effektivt har utnyttjat den offentliga forskningspotentialen för att främja landets kunskapsbaserade ekonomi. Således kan Kina nå de (Lissabon) målen för övergången till en kunskapsbaserad ekonomi på ett bredare och snabbare sätt än sina motsvarigheter i väst. På grund av den ihållande ökningen av den kinesiska regeringens finansiering och den praktiskt taget obegränsade reservoaren av högkvalificerade mänskliga resurser, kan man förvänta sig en fortsättning av detta tillväxtmönster inom en nära framtid.
Zhou och Leydesdorff REF fann att Kinas vetenskapliga kapacitet har förbättrats och uppnått den andra positionen endast bakom USA när det gäller andelen publikationer sedan 2003 inom nanovetenskap och nanoteknik.
The Emergence of China as a Leading Nation in Science
{'venue': 'Zhou, Ping&Loet Leydesdorff, The emergence of China as a leading nation in science, Research Policy, 35(1), 2006, 83-104', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Economics', 'Political Science', 'Mathematics', 'Physics']}