Kopplingen mellan påverkan, definierad som förmågan till sentimental upphetsning från ett budskaps sida, och viralitet, definierad som sannolikheten för att den skickas med, är av betydande teoretisk och praktisk betydelse, t.ex. för viral marknadsföring. En kvantitativ studie av e-post av artiklar från NY Times (Berger och Milkman, 2010) finner en stark koppling mellan positiv påverkan och viralitet, och utifrån psykologiska teorier dras slutsatsen att detta förhållande är universellt giltigt. Slutsatsen tycks stå i kontrast till den klassiska spridningsteorin i nyhetsmedia (Galtung och Ruge, 1965) som betonar negativ påverkan som främjande av förökning. I detta dokument undersöker vi den uppenbara paradoxen i en kvantitativ analys av informationsspridningen på Twitter. Twitter är intressant i detta sammanhang eftersom det har visat sig att presentera både sociala och nyhetsmedier (Kwak et al., 2010). Det grundläggande måttet på viralitet i Twitter är sannolikheten för retweet. Twitter skiljer sig från e-post i det att retweeting inte beror på redan existerande sociala relationer, men ofta förekommer bland främlingar, så i detta avseende Twitter kan vara mer lik traditionella nyhetsmedier. Vi antar därför att negativt nyhetsinnehåll är mer sannolikt att bli återweeted, medan för icke-nyheter tweets positiva känslor stöder viralitet. För att testa hypotesen analyserar vi tre corpora: Ett komplett urval av tweets om COP15 klimattoppen, ett slumpmässigt urval av tweets, och en allmän text corpus inklusive nyheter. Den senare gör det möjligt för oss att utbilda en klassificerare som kan skilja tweets som bär nyheter och icke-nyheter information. Vi lägger fram bevis för att negativa känslor ökar viraliteten i nyhetssegmentet, men inte i non-news-segmentet. Vi drar slutsatsen att förhållandet mellan påverkan och viralitet är mer komplext än förväntat baserat på resultaten från Berger och Milkman (2010), kort sagt "om du vill bli citerad: Söt prata med dina vänner eller servera dåliga nyheter till allmänheten". Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
Hansen m.fl. undersökte egenskaperna hos tweets som samlar ett stort antal retweets, analysera en datauppsättning på 210.000 tweets om 2009 FN:s klimatkonferens, samt ett slumpmässigt urval av cirka 350.000 tweets från 2010 REF.
Good Friends, Bad News - Affect and Virality in Twitter
{'venue': 'ArXiv', 'journal': 'ArXiv', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Physics']}