Abstract-Gupta och Kumar slog fast att per nodgenomströmningen av ad hoc-nät med flerpariga unicast-trafikskalor (dåligt) som λ(n) =  och (1/ ε n log n) med ett ökande antal noder n. Gupta och Kumar övervägde dock inte möjligheten att nätkodning och sändning i sin modell, och det senaste arbetet har visat att sådana tekniker har potential att avsevärt förbättra nätgenomströmningen. Under [1], Vi har visat att för protokollet kommunikation modell av Gupta och Kumar [2], den multi-unicast genomströmning av system med godtyckliga nät kodning och sändning i en tvådimensionell slumpmässig topologi också skalor som λ(n) =  på (1/ ε n log n) 1, vilket visar att nät kodning ger ingen ordning skillnad förbättring på genomströmning. I praktiken är naturligtvis den konstanta förbättringsfaktorn viktig. Här får vi alltså gränser för genomströmnings-nyttoförhållandet - förhållandet mellan genomströmningen av det optimala nätkodningssystemet och genomströmningen av det optimala icke-kodningsflödessystemet. Vi visar att förbättringsfaktorn är 1+ på 1+ på 2 för 1D slumpmässiga nätverk, där  på > 0 är en parameter för det trådlösa mediet som karakteriserar intensiteten av störningen. Vi får detta genom att ge snäva gränser (både övre och nedre) på genomströmningen av kodning och flödesscheman. För 2D-nätverk får vi en övre gräns för genomströmnings- nyttaförhållandet som α(n) ≤ 2c. Detta erhålls genom att hitta en övre gräns för kodningsgenomströmningen och en nedre gräns för flödesgenomströmningen. Vi ser sedan på den mer allmänna fysiska kommunikationsmodellen som i Gupta och Kumar [2]. Vi visar att kodningsschemat genomströmning i detta fall är övre begränsas av  på 1 n ) för 1D slumpmässiga nätverket och av  på 2D-fallet. Vi visar också flödesschemat genomströmning för 1D-fallet kan uppnå samma orderflöde som kodningsschemat. I kombination med tidigare arbete på en 2D nedre gräns [3] drar vi slutsatsen att genomströmningsnyttaförhållandet under den fysiska modellen också begränsas av en konstant; därför har vi för både protokollet och den fysiska modellen visat att kodningsnyttan i form av genomströmning är en konstant faktor. Slutligen utvärderar vi den potentiella kodningsvinsten ur ett annat viktigt perspektiv - total energieffektivitet - och visar att den faktor med vilken den totala energin minskas är den övre gränsen av 3.
Den gräns på genomströmningsvinsten av nätkodning och sändning i trådlösa nätverk studerades i REF.
Bounds on the Gain of Network Coding and Broadcasting in Wireless Networks
{'venue': 'IEEE INFOCOM 2007 - 26th IEEE International Conference on Computer Communications', 'journal': 'IEEE INFOCOM 2007 - 26th IEEE International Conference on Computer Communications', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}