Datorer blir snabbt en viktig faktor i grundskolans undervisning. Antalet datorer i amerikanska grundskolor har ökat med en faktor på minst 10 under detta årtionde, och majoriteten av skolorna äger dem nu (Becker, 1983). Användningen av datorer i undervisningen är dock ett svårt ämne att fokusera på. Forskare och utvecklare är oense om några av de grundläggande frågorna. Även terminologin på området kan ifrågasättas. Akronymen CAI används ofta, men den tolkas på olika sätt som att den står för datorstödd undervisning, datorstödd undervisning, datorstödd undervisning eller datoradministrerad undervisning. Andra termer som används inom området är datorstyrd undervisning, datorbaserat lärande och datorbaserad undervisning. Datorbaserad utbildning, eller CBE, blir alltmer populär som en generisk term för området eftersom den omfattar ett brett spektrum av datortillämpningar (Hall, 1982). Forskarna har också olika åsikter om det bästa sättet att dela upp området. Tidiga taxonomier av CBE brukar skilja mellan fyra användningsområden av datorn i undervisning (Atkinson, 1969; Watson, 1972) : a) I övnings- och praktikansökningar, ger läraren lektioner till elever på konventionella sätt, och materialet i denna rapport bygger på arbete som stöds av ett anslag från Exxon Education Foundation. Alla åsikter, resultat och slutsatser eller rekommendationer som uttrycks i denna rapport är författarnas och återspeglar inte nödvändigtvis Exxon Education Foundations åsikter. Författarna tackar David Shwalb och Jolie Spring för deras ovärderliga hjälp med att hitta studier för rapporten. Begäran om omtryck ska skickas till James A. Kulik, Center for Research on Learning and Teaching, University of Michigan, 109 E. Madison St., Ann Arbor, MI 48109. Kulik, Kulik och Bangert-Drowns dator ger övningsövningar som en uppföljning; (b) i handledningsläge, datorn både presenterar begreppen och ger övningsövningar på dem; (c) i dialogläge, datorn presenterar lektioner och praktik, och eleven är fri att konstruera naturliga språksvar, ställa frågor i obegränsad läge, och nästan helt kontrollera sekvensen av lärande händelser; och (d) i dator-hanterade undervisning, datorn utvärderar studenter antingen on-line eller offline, guidar studenter till lämpliga undervisningsresurser, och håller register. Den senaste tidens taxonomier visar att dagens forskare har en bredare uppfattning om vilken roll datorer kan spela i utbildningen. Taylor (1980), till exempel, har beskrivit tre användningsområden för datorn i skolor. Först presenterar datorn material, utvärderar elevernas svar, bestämmer vad som ska presenteras härnäst och för register över elevernas framsteg. De flesta datoranvändningar som beskrevs i tidigare taxonomier gällde datorernas handledningsfunktion. För det andra fungerar datorn som ett verktyg när studenter använder den fbr statistisk analys, beräkning, eller "ordbehandling, som när studenter använder den som en miniräknare i matematik klasser, som en karta-maker i geografi, som en artist i musik, eller som textredigerare och copyist på engelska. För det tredje fungerar datorn som en tutee när eleverna ger den riktningar i ett programmeringsspråk som den förstår, såsom Basic eller Logo. Experter skiljer sig också åt i sin bedömning av de effekter som CBE sannolikt kommer att få på barn. I Run, Computer, Run, tor exempel, har Oettinger (1969) hävdat att påståenden om positiva fördelar från CBE är grovt överdrivna. Enligt Oettinger är skolorna alltför konservativa för att kunna använda sig av innovationer i undervisningen, och datorbaserad undervisningsteknik är för dåligt utvecklad för att vara till stor nytta för skolorna. I Mindstorms, å andra sidan, har Papert (1980) skrivit glödande om de effekter som beräkning har på barn. Enligt Paperts uppfattning kan datorer öppna mikrovärldar för barn. I den simulerade verkligheten i dessa världar lär sig barn att manipulera objekt, att ägna sig åt långdistansprojekt och att konstruera nya symbolsystem. De får därigenom ett större herravälde över världen, en känsla av den tillämpade kunskapens kraft och en realistisk bild av sig själva som intellektuella agenter. De flesta pedagoger och forskare kan leva med åsiktsskillnaderna om datorterminologi och taxonomi. Även om sådana skillnader är besvärliga, påverkar de inte i någon större utsträckning deras kapacitet att använda datorer. Skillnader i åsikter om CBE:s effekter på barn är en helt annan sak. Sådana skillnader kan påverka planeringen inför framtiden. Utan att veta vad CBE redan har uppnått kan lärare och forskare inte vara säkra på att utforma nya undervisningsprogram. För att undanröja osäkerheten har forskare därför genomfört många studier för att utvärdera datoranvändning i skolorna. Några av deras utvärderingsrapporter är impressionistiska och av ringa vetenskapligt värde. Andra utvärderingsrapporter beskriver dock kontrollerade studier som förtjänar allvarlig uppmärksamhet. I en typisk studie av detta slag delar en forskare in en grupp studenter i en experimentell och en kontrollgrupp. Medlemmar i försöksgruppen får en del av sin undervisning med datorstöd, medan medlemmar i kontrollgruppen får sin undervisning genom konventionella undervisningsmetoder. I slutet av försöket jämför forskaren de två gruppernas svar på en gemensam åtgärd. Sådana utvärderingsstudier har utförts tillräckligt ofta för att ge en viss indikation på CBE:s totala värde. Översikter utformade för att integrera resultaten från utvärderingsstudierna är av två grundläggande typer: box-score-tabeller och meta-analyser. Box-score recensioner brukar rapportera andelen studier gynnsamma och ogynnsamma för CBE, och ofta ger berättande kommentarer om studierna också. Recensenter som använder metaanalys tar ett mer kvantitativt förhållningssätt till sin uppgift (Glass, McGaw, & Smith, 1981). De använder a) objektiva förfaranden för att lokalisera studier, b) kvantitativa eller kvasi-kvantitativa tekniker för att beskriva studieegenskaper och resultat, och c) statistiska metoder för att sammanfatta övergripande resultat och undersöka samband mellan studiefunktioner och resultat. Box-score recensioner har producerat en allmänt gynnsam bild av CBE effekter. Vinsonhaler och Bass (1972) granskning, till exempel, granskade resultat från åtta separata rapporter om datorbaserad övning och praktik i grundskolor. De åtta rapporterna presenterade resultat från tio studier, tre inom språkkonst och sju i aritmetik. För språkkonst var CAI-gruppernas prestationer mellan 0,1 och 0,4 skolår längre än traditionellt instruerade gruppers prestationer, och alla resultat var positiva. För aritmetik visade de flesta jämförelserna en statistiskt signifikant fördel till förmån för CAI-gruppen. Edwards, Norton, Taylor, Weiss och Dusseldorps (1975) box-score granskning omfattade ett bredare spektrum av tillämpningar av CBE, inklusive studier av datorbaserad övning, handledningar och simuleringar som utförs i grundskolor, gymnasier och högskolor. Tio av de 27 rapporterna som dessa utredare fann beskrev resultaten från grundskolorna. Dessa rapporter omfattade 12 olika uppsättningar resultat. Granskarna ansåg att 9 av dessa 12 uppsättningar fynd (eller 75 %) var positiva för CBE. Metaanalytisk forskning av Hartley (1978) och Burns (1981) fokuserade på datorbaserad övning och handledning i elementär och sekundär aritmetik. Hartleys analys omfattade 22 studier och 89 separata resultat. Totalt 81 av dessa 89 resultat var från årskurs 1 till 8. Den genomsnittliga effekten av CBE i dessa betyg var att höja aritmetiska resultatpoäng med 0,42 standardavvikelser. Burns (1981) hittade 32 separata dokument för sin metaanalys. Hon kodade ungefär 400 resultat från dessa studier, och nästan 90% av dessa var från de grundläggande betygen. Den genomsnittliga effekten av CBE i dessa grader var att höja den aritmetiska prestationen med 0,37 standardavvikelser. Värdet av dessa tidiga granskningar begränsas av flera faktorer. För det första baseras slutsatserna i granskningarna huvudsakligen på studier som publicerats före 1975 av datorbaserad undervisning i aritmetik. Granskningarna ägnar alltför lite uppmärksamhet åt nya studier och datorbaserad undervisning i andra ämnen än aritmetik. Ingen av de studier som granskats av Vinsonhaler och Bass (1972) publicerades till exempel efter 1971; ingen av dem granskades av Edwards et al. (1975) publicerades efter 1973, och endast en handfull av de studier i grundskolan CBE som granskats av Hartley (1978) och Burns (1981) genomfördes under de senaste 10 åren. Alla de studier som granskats av Hartley och Burns, alla utom tre av de studier som granskats av Vinsonhaler och Bass, och fem av dem som granskats av Edwards et al. var inriktad på aritmetisk undervisning. En andra faktor som begränsar värdet av tidigare granskningar är deras metod. Tidiga utvärderingar av CBE:s effektivitet skrevs vid en tidpunkt då snabba framsteg gjordes i utvecklingen av en metod för forskningssyntes, och de flesta granskarna kunde inte införliva framstegen i sina analyser. Recensioner av Vinsonhaler och Bass (1972) och Edwards et al. (1975)...........................................................................................
En metaanalys av jämförande studier om datorstyrd undervisning (CMI) och interaktiv datorstödd undervisning (CAI) visade att datorbaserad utbildning i allmänhet har haft positiva effekter på uppnåendet av grundskoleelever REF.
Effectiveness of Computer-Based Education in Elementary Schools
{'venue': None, 'journal': 'Computers in Human Behavior', 'mag_field_of_study': ['Psychology']}