Ett viktigt kännetecken för influensapandemier är flera vågor av morbiditet och dödlighet under några månader eller år. Storleken på dessa på varandra följande vågor beror på interventionsstrategier inklusive antivirala medel och vaccination, samt effekterna av immunitet från tidigare infektion. Den globala vaccintillverkningskapaciteten är dock begränsad. Dessutom är antivirala lager dyra och därför är begränsade till mycket få länder. Den kombinerade effekten av antivirala medel och vaccination vid på varandra följande pandemivågor har inte kvantifierats. Effekten av förvärvad immunitet mot vaccination och tidigare infektion har inte heller karakteriserats. I tider av pandemihot måste länder överväga effekterna av ett begränsat vaccin, begränsad antiviral användning och effekterna av tidigare immunitet för att anta en pandemistrategi som på bästa sätt kommer att hjälpa befolkningen. Vi utvecklade en matematisk modell som beskriver de första och andra vågorna av en influensapandemi inklusive läkemedelsbehandling, vaccination och förvärvad immunitet. Den första vågmodellen inkluderar användning av antivirala läkemedel under olika behandlingsprofiler. I den andra vågmodellen beaktas effekterna av antivirala medel, vaccination och immunitet från den första vågen. Modellerna används för att karakterisera infektionens svårighetsgrad hos en population som omfattas av olika läkemedelsbehandlings- och vaccinationsstrategier samt avstängning av skolan, så att folkhälsopolitiken för framtida influensapandemier blir bättre informerad.
Ghosh m.fl. REF undersökte effekterna av interventionsstrategier som kombinerade antivirusåtgärder och vaccinationskampanjer för att bekämpa sjukdomen.
Influenza Pandemic Waves under Various Mitigation Strategies with 2009 H1N1 as a Case Study
{'venue': 'PLoS ONE', 'journal': 'PLoS ONE', 'mag_field_of_study': ['Medicine']}