Detta dokument presenterar en spridnings-aktiveringsteori för mänsklig semantisk bearbetning, som kan tillämpas på ett brett spektrum av nyligen genomförda experimentella resultat. Teorin är baserad på Quillians teori om semantisk minnessökning och semantisk förberedelse, eller priming. I samband med detta diskuteras flera av missuppfattningarna om Qullians teori. Ett antal ytterligare antaganden föreslås för hans teori för att tillämpa den på nya experiment. Tidningen visar hur den utvidgade teorin kan redogöra för resultaten av flera produktionsexperiment av Loftus, Juola och Atkinsons flerkategorisexperiment, Conrads meningsverifieringsexperiment och flera kategoriseringsexperiment om effekten av semantisk relativitet och typiska egenskaper av Holyoak and Glass, Rips, Shoben och Smith och Rosch. Tidningen ger också kritik mot Smith, Shoben och Rips-modellen för kategoriseringsdomar. För några år sedan föreslog Quillian 1 (1962, 1967) en spridnings-aktiveringsteori för mänsklig semantisk bearbetning som han försökte implementera i datorsimuleringar av minnessökning (Quillian, 1966) och förståelse (Quillian, 1969). Teorin betraktade minnessökning som aktivering som spred sig från två eller flera konceptnoder i ett semantiskt nätverk tills en skärningspunkt hittades. Effekterna av preparation (eller priming) i semantiskt minne förklarades också i termer av spridning av aktivering från noden av grundbegreppet. Hellre än en teori för att förklara data, var det en teori utformad för att visa hur man bygger mänsklig semantisk struktur och bearbetning till en dator. Denna forskning stöddes av National Institute of Education, US Department of Health, Education, and Welfare, Project 1-0420, under kontrakt OEC-1-71-0100(508) med Bolt Beranek och Newman Inc. Revideringen av tidningen fick stöd av ett anslag från John Simon Guggenheim Memorial Foundation till den förste författaren. Vi vill tacka Stephen Woods, Colin MacLeod, Mark L. Miller och granskarna för deras kommentarer om tidigare utkast till detta dokument. Begäran om omtryck skickas till Allan M. Collins på Bolt Beranek och Newman Inc., SO Moulton Street, Cambridge, Massachusetts 02138. 1 Quillians teori om priming framträdde i den opublicerade versionen av 1967 års tidning (dvs. CIP Paper No. 70, Carnegie Institute of Technology, Sedan teorin föreslogs, har det förekommit ett antal experiment som undersöker hämtning och priming i semantiskt minne. I detta dokument försöker vi visa hur en utveckling av Quillians grundläggande teori kan förklara många av resultaten. I det första avsnittet går vi kort igenom den ursprungliga teorin samtidigt som vi försöker rätta till ett antal av de vanliga missförstånden om den. I den andra delen utvidgar vi teorin i flera avseenden, och i den tredje delen visar vi hur den utvidgade teorin behandlar några nya experimentella rön. I den fjärde delen jämför vi teorin med modellen Smith, Shoben och Rips (1974). Det faktum att Quillians teori utvecklades som ett program för en digital dator medförde vissa begränsningar för teorin, vilket Quillian ansåg var psykologiskt orealistiskt. Vi kommer att återberätta teorin som han föreslog den, och sedan utveckla teorin i psykologiska termer. Teorin gjorde ett antal antaganden om struktur och bearbetning i människans semantiska minne. Därefter följer en kort diskussion om dessa antaganden. Människors begrepp innehåller oändligt stora mängder information. Quillian använde exemplet med en maskin. Om man ber folk att berätta allt de vet om maskiner,
Spridning aktivering introducerades först av Collins et al. som en teori om mänsklig semantisk bearbetning REF.
A spreading-activation theory of semantic processing.
{'venue': None, 'journal': 'Psychological Review', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}