I tidningen undersöks användningen av begrepp inom kognitiv psykologi för att utvärdera spridningen av desinformation, desinformation och propaganda i sociala nätverk på nätet. Analysera online sociala nätverk för att identifiera mätvärden för att dra slutsatser om bedrägeri kommer att göra det möjligt för oss att mäta spridning av felaktig information. Den kognitiva process som ingår i beslutet att sprida information innebär att svara på fyra huvudfrågor om konsekvens i meddelandet, samstämmighet i budskapet, trovärdighet källa och allmänt accepterande av budskapet. Vi har använt bedrägeriet för att analysera dessa frågor för att hitta lösningar för att förhindra spridning av felaktig information. Vi har föreslagit en algoritm för att på ett effektivt sätt upptäcka avsiktlig spridning av falsk information som skulle göra det möjligt för användarna att fatta välgrundade beslut samtidigt som de sprider information i sociala nätverk. Den beräkningseffektiva algoritmen använder den samverkande filtreringen av sociala nätverk för att mäta trovärdigheten hos informationskällor samt kvaliteten på nyhetsartiklar. Valideringen av den föreslagna metoden har gjorts på nätet av det sociala nätverket "Twitter".
I annan forskning undersökte Kumar och Geethakumari REF användningen av teorier inom kognitiv psykologi för att uppskatta spridningen av desinformation, desinformation och propaganda över sociala nätverk på nätet.
Detecting misinformation in online social networks using cognitive psychology
{'venue': 'Human-centric Computing and Information Sciences', 'journal': 'Human-centric Computing and Information Sciences', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}