I detta dokument analyseras de strukturella egenskaperna hos naturligt förekommande utvidgade förklaringar och hävdas att nuvarande genereringsmetoder är otillräckliga för att fastställa strukturen på hög nivå. Den presenterar en beräkningsmodell baserad på hypotesen att hög nivå struktur - sammansatt av en enande ram och dess tillhörande grundläggande block kan bestämmas av bottom-up processer som försöker tillfredsställa högtalare, lyssnare och kompositionsmål, varefter top-down strategier kan användas för att organisera materialet om den valda ramen. I detta dokument beskriver vi de strukturella egenskaperna hos utökade, planerade 1 förklaringar med komplexa fysiska anordningar och presenterar en beräkningsmodell för att generera sådana förklaringar. Vår undersökning tyder på att de organisatoriska strategier som för närvarande används för att strukturera korta förklaringar är otillräckliga för att generera den höga strukturen karakteristiska för det som finns i naturligt förekommande utvidgade förklaringar, som normalt kräver flera sidor text. Vår beräkningsmodell är baserad på hypotesen att textstrukturen inte är helt rekursiv som andra har hävdat ([GS86],, men snarare att den höga nivån struktur utvidgade förklaringar är avskräckande-. Gruverad av processer som är åtskilda från dem som organiserar text på lägre nivåer. I avsnitt 2.1 ges en kort översikt över aktuella modeller för strukturering av texten, följt av en beskrivning av basblocket, den diskursenhet som vår modell bygger på, i avsnitt 2.2. I avsnitt 2.3 beskrivs egenskaperna hos de utvidgade förklaringarnas struktur på hög nivå, följt av en beskrivning av vår strategi för att skapa denna struktur i avsnitt 3; en fullständig beskrivning finns i [MCM89]. 1Emfasis är planerad att skilja dessa förklaringar från diskurs där materialet utvecklas ömsesidigt av deltagarna allteftersom diskurs fortskrider. 276 dålig ordning för att generera en utökad förklaring, ett naturligt språksystem måste bestämma kakel grundläggande innehåll som ska förmedlas; nästa steg är att sammanhållet organisera detta material. Eftersom alla som har varit tvungna att organisera stora mängder information i en sammanhållen text kan intyga, finns det många möjliga kombinationer av detta material, vissa mer sammanhållna än andra. Ofta är det svårare att bestämma hur man skall orgauisera en stor mängd material än att avgöra vad man skall ta med. Vår forskning handlar om att identifiera en sammanhängande enande ram om vilken en utvidgad förklaring kan organiseras och kriterierna för att välja bland flera ramverk när mer än ett livskraftigt alternativ finns. Dessa predikat är avsedda att fånga upp de strukturella förbindelser som finns mellan klausuler i en text. Predikaten används rekursivt och fångar textens struktur på alla nivåer. RST, utvecklat av Mann och Thompson ([MT88]), var ursprungligen ett verktyg för att analysera texten. RST hävdar att, förutom ett litet antal mycket stiliserade former, alla sammanhängande texter har en RST, nedbrytning. RST har ett litet antal relationer, jämförbara med McKeuwns retoriska predikat, som finns mellan olika textsegment. Eftersom varje relation har förknippats med den väldefinierade avsedda effekter och villkor som krävs för att den ska hålla, lämpar sig RST väl för en generation metodologi baserad på en hierarkisk planeringsformalism uppifrån och ner ([Sac77]). Således, liksom MeKeuwns retoriska pred - icates, RST hävdar att redogöra för strukturen av texten på alla nivåer i diskurshierarkin. Även om dessa metoder har visat sig vara effektiva för att organisera korta textstycken, vidhåller vi att de är otillräckliga för att generera den karakteristiska strukturen av utvidgade förklaringar på nivån för de primära segmenten, som upptar den första nivån i diskurshierarkin. Vi hävdar att de egenskaper som visas av de primära segmenten av utvidgade förklaringar, som ska beskrivas i nästa avsnitt, inte kan fångas upp genom rekursiva processer. Snarare hävdar vi att hög nivå struktur måste generas "genom en separat, bottom-up process, varefter rekursiva organisatoriska strategier kan tillämpas på lägre nivåer. Retorik, det formella studiet av konsten att skriva bra, ger allmänna strategier för att organisera text på en hög nivå som saknas i beräkningsmodellerna. Analys - "den metod för förklaring varigenom ett ämne delas in i sina separata delar ''3 - är möjligen den mest avgörande av dessa strategier. Systemet bör vara logiskt; en enda, consiscriterion bör användas för kakelanalys tid, steg i en process). 2. Utgångspunkten är följande: Systemet bör uttömma alla möjligheter, och allt som ska förmedlas bör omfattas av systemet. 3. Vad är det som händer? De resulterande kategorierna bör vara ömsesidigt uteslutande; ingenting bör tillhöra mer än en. Även om den typ av förklaring med vilken detta dokument berörs uppvisar en organisation på hög nivå som återspeglar dessa kriterier, ger kriterierna i sig inte den specificitet som krävs för beräkningsgenerering. Dessa riktlinjer innehåller inga förslag för att hantera situationer där ingen logisk, all-inclusive ram Call bc identifieras, inte heller de erbjuder förslag för att välja bland flera organisatoriska system som uppfyller de föreskrivna kriterierna lika väl. Riktlinjerna är dessutom inte tillräckliga i sig för att ta hänsyn till alla de observerade fenomen som diskuteras i följande avsnitt. Vår modell bygger på en diskursenhet som vi har kallat ett basblock. Ett grundläggande block består av två element: 1. en organisatorisk fokus, såsom en person eller plats, och 2. en uppsättning begrepp relaterade till detta fokus. Fokus är vad som gör en sammanhållen enhet av materialet i blocket; det är tråden som kommer på allt detta material, antingen direkt eller indirekt. Ett grundläggande block kommer att förverkligas som ett primärt segment av texten som upptar den första nivån i diskurshierarkin. I en sammanhållen diskussion är den loci på vilken de grundläggande blocken är baserade själva besläktade, var och en representerar en annan aspekt av någon förenande ram. Dessa punkter visas av vittnesmålet fi'om som grundblocket i figur 1 extraherades 4. Detta block hänvisar till en viss tidsram: noll till trettio sekunder av olyckan på Three Mile Island 5. De återstående blocken av detta vittnesmål är på liknande sätt konstruerade runt tidsramar, t.ex. en till sex minuter, sex minuter till en timme, etc. Observerade ramar visar en samling typer: egenskaper hos begreppen (plats, tid), planeringsstrategier där händelser är inblandade (medicinsk diagnos), och egenskaper som inte bara är inneboende i materialet utan också delvis beror på talarens uppfattning om dem (betydande faktorer). Det verkar inte finnas någon gräns för vad som kan utgöra en godtagbar ram, bara att den härrör från själva materialet och inte från en oberoende anordning som enbart handlar om textstruktur. Vad som kan vara en potentiell ram för en uppsättning material kan vara helt otillräckligt för en annan. Observera att dessa egenskaper återspeglar de riktlinjer som föreslås i analysen. Förutom att bilda en sammanhållen enhet, är grundläggande blockstruktur uttryckligen särskiljas på följande två sätt. För det första är den ofta uttryckligen markerad. I 4 Utrymmesbegränsningar förhindrar att den fullständiga texten inkluderas. 5Tre Mile Island är ett kärnkraftverk beläget i delstaten Pennsylvmfia i USA. Den drabbades av en närasmälta 1979. Det som hände på Three Mile Island var att en matarvattentransient upplevdes, och med det menar jag helt enkelt att vi förlorade matarvatten till växten för ett ögonblick. Nu, med förlust av matarvatten till ånggeneratorn, kommer anläggningen att uppleva en tillfällig trycksättning över sitt normala tryck. Denna trycksättning frigörs av en reliefventil som är placerad högst upp på tryckpressen. Den öppnar sig helt enkelt och släpper ut lite stean't för att ta hand om det övertryck som är avbrottSen vid 15 sekunder in i händelse-hållningen i åtanke att ventilerna öppnade kanske 5 sekunder in i händelsen-på 15 sekunder började trycket komma ner eftersom ventilen hade öppnat och klippt av trycket. Ventilen borde ha stängt igen när den kom ner till omkring 250 kilo; den stängdes inte igen. Trycket fortsatte att sjunka. Vid ca 30 sekunder in i händelsen, började detta vatten här försvinna, naturligtvis, eftersom nu du fortsätter att ta bort en mycket stor mängd värme här, som sedan kommer av som sekundära sidan ånggenerering, och detta vatten kommer att fortsätta att försvinna om du inte börjar ersätta det. Och det extra matarvatten som normalt kommer på för att se till att detta inte går torr kom på ca 30 sekunder in i händelsen. Och åtminstone pumparna var igång. Så den här bilden här är bara de första 30, ~econds och-eller där omkring. Och denna siffra här är ett tecken på situationen från 1 till 6 minuter in i händelsen. Figur 1, talaren stänger blocket med uttrycklig hänvisning till sitt fokus: "Så denna bild här är bara de första 30 sekunder och-eller däromkring." Den efterföljande block ii~ detta vittnesmål är också väl markerade, denna gång med sin ursprungliga mening (som är den sista meningen i figuren): "Och denna siffra här är indikativ för situationen från 1 till 6 minuter." Den grundläggande blockstrukturen kännetecknas ytterligare av vissa former av upprepning, vars användning är nära knuten till den grundläggande blockstrukturen. En kort anspelning på dessa formulär görs nedan, men en ingående diskussion hålls i [MCM89]. MEDDELANDE, Med tanke på att det finns en hög nivåstruktur som framgår av uttryckliga märkningar och upprepningar, måste vi överväga hur en sådan ram väljs. Om det enda övervägandet var identifieringen av en uppsättning besläktade foci som kan dela upp det material som ska förmedlas, då skulle vilken uppsättning av besläktade begrepp som materialet kan vara sammanhängande organiserade skulle räcka. Betrakta motivationen bakom blocket av figur 1. På ytan inträffade alla händelser i detta block inom de första trettio sekunderna efter olyckan. Det är dock tveksamt om drivkraften bakom byggandet av detta block var att kommunicera den tidsram inom vilken dessa händelser inträffade; snarare, vad som är av betydelse är deras relativa sekvens i den totala serien av händelser, deras orsakssamband, och deras inverkan på den resulterande olyckan. Man skulle kunna hävda att de enskilda händelserna i detta block representerar en orsakskedja, och därmed deras ömsesidiga gruppering; men denna kedja fortsätter i nästa block av vittnesmålet. Detta argument kan därför inte ensamt ligga till grund för denna segmentering. Av allt att döma bidrar andra faktorer utöver möjligheten att sammanhållet tillämpa klausuler till segmenteringen och den ram på hög nivå som den är uppbyggd kring. I alla de undersökta dialogerna är blocken ungefär lika stora. Tydligen väljer talare organisationer som tenderar att vara välbalanserade. Balans verkar dock inte vara det enda kriterium som har beaktats. Om det vore det, skulle vi kunna förvänta oss att få se perfekt balanserade organisationer där vart och ett av de begrepp som ska förmedlas förverkligas genom sitt eget grundblock utöver de välbahmade organisationer som finns i vår textanalys, vars block består av många begrepp. Storleken på grundblocken tycks vara ytterligare ett övervägande när det gäller att fastställa vad som utgör en godtagbar ram. Ingen lång diskussion som organiserats om ett enda primärt segment har observerats, inte heller har någon där primära segment består av enstaka begrepp. Den "ideala" storleken på en basblock verkar vara tre eller fyra stycken i längd för en förklaring av tre sidor. Vi hävdar att de utvidgade förklaringarnas högnivåstruktur återspeglar egenskaperna hos en "ideal" ram där: Den grundläggande blockloci om vilken materialet är organiserat återspeglar olika aspekter av den enande ramen. • Grundläggande block är av samma storlek. • Längden på varje basblock approximerar den idealiska storleken. Vår grundläggande blockmodell av diskurser visar att uppnåendet av var och en av dessa egenskaper, så kallade kompositionsmål, är avgörande för valet av en ram på hög nivå. Alla observerade förklaringar överensstämmer dock inte med den grundläggande blockmodell som presenterats hittills. Till exempel, i förklaringar som avslutas med en slutlig 278 sammanfattning, skulle man förvänta sig kakelsammanfattning för att betona de viktigaste punkter som betonades av talaren i texten. Det finns i själva verket ett starkt samband mellan de segment som innehåller en sådan sammanfattning och den foci som basblocken är konstruerade för (se [MCM89]). Vissa förklaringar har dock granskats i vilka material som förekommer i en sammanfattning inte har tagits med i rapporten.
Ett annat tillvägagångssätt REF ) är nedifrån och upp och används för att gruppera textsträckor i ett långt, genererat dokument genom att hitta förslag som är relaterade till ett gemensamt fokus.
The Generation Of High-Level Structure For Extended Explanations
{'venue': 'International Conference On Computational Linguistics', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}