För att testa om förankringen och ordningen kognitiva fördomar som upplevs under sökning av konsumenter med hjälp av informationssökningssystem kan korrigeras för att förbättra noggrannheten och förtroendet för svaren på hälsorelaterade frågor. Design: En prospektiv studie genomfördes på 227 studenter som använde en online sökmotor som utvecklats av författarna för att hitta hälsoinformation och sedan svara sex slumpmässigt tilldelade konsumenthälsofrågor. Sökmotorn var utrustad med ett användargränssnitt och två modifierade gränssnitt speciellt utformade för att förringa förankring eller ordereffekt. Varje ämne använde alla tre användargränssnitt, svara på två frågor med varje. Frekvenser av korrekta svar före och efter sökning och förtroende för svaren samlades in. Tiden tog för att söka och sedan svara på en fråga, antalet genomförda sökningar och antalet länkar som kom åt i en sökningssession spelades också in. Användarinställningar för varje gränssnitt mättes. Chi-kvadratanalyser testade för förekomsten av fördomar med varje användargränssnitt. Kolmogorov-Smirnov-testet kontrollerade för lika fördelning av de bevis som analyserats för varje användargränssnitt. Testet för skillnad mellan proportioner och Wilcoxons signerade ledtest användes vid jämförelse av gränssnitt. Resultat: Ankrings- och ordningseffekter förekom bland försökspersonerna med hjälp av sökgränssnittet vid baslinjen (väljning: p  på 0,001; ordning: p på 0,026). Med användning av orderdämpande gränssnitt, var den initiala ordereffekten inte längre närvarande (p 0.34), men det fanns ingen signifikant förbättring av beslutsnoggrannheten (p 0.23). Medan förankringseffekten kvarstod när man använde ankardebiasing-gränssnittet (p 0.001), var dess användning associerad med en 10.3% ökning av försökspersoner som hade svarat felaktigt före sökning, svara korrekt efter sökning (p 0.10). Försökspersoner som använder antingen försåtliga användargränssnitt gjorde färre sökningar och fick tillgång till fler dokument jämfört med utgångsvärdet (p 0.001). Dessutom föredrog majoriteten av försökspersonerna att använda ett försåtligt gränssnitt framför baslinjen. Denna studie ger belägg för att (i) fördomsfulla strategier kan integreras i användargränssnittet för en sökmotor; (ii) informationstolkningsbeteenden kan i viss mån vara fördomsfulla; och att (iii) försök att förringa information som söks av konsumenter kan påverka deras förmåga att svara hälsorelaterade frågor korrekt, deras förtroende för dessa svar, liksom de strategier som används för att göra sökningar och hämta information.  Användningen av teknik för informationssökning för att söka efter bevis som kan stödja beslutsfattandet inom hälso- och sjukvården har snabbt genomsyrat många aspekter av klinisk praxis 1 och blivit vanligt förekommande bland konsumenterna. 2 Medan mycket forskning fokuserar på utformningen av hämtningsmetoder som kan identifiera potentiellt relevanta dokument, har det gjorts lite undersökning av hur dessa hämtade dokument sedan påverka beslutsfattandet. 3, 4 Vi vet att människan sällan följer en rent rationell eller normativ modell i beslutsfattandet och är benägen till en rad beslutsfördomar. 5 Forskningen inom beslutsfattandet har länge visat att dessa fördomar kan ha en negativ inverkan på beslutsresultaten. 5-8 Medicinska utövare uppvisar kognitiva fördomar när de fattar kliniska beslut 6,7 och tolkar forskningsbevis. 8 Vårt tidigare arbete har visat att hälso- och sjukvård konsumenter och kliniker kan också uppleva dessa kognitiva fördomar medan du söker information, och att sådana fördomar kan ha en negativ inverkan på beslut efter sökning. Det finns dock inte mycket till ingen forskning som visar om det finns mekanismer som kan minska eller eliminera kognitiva fördomar under sökandet och ändra deras efterföljande inverkan på beslutsfattandet. I detta dokument beskrivs två webbsökningsgränssnitt som utformats för att förringa konsumenternas hälsobeslut, Lau och Coiera, Debiasing Information Searching och tester om användning av en sökmotor med dessa gränssnitt kan minska effekten av förankrings- och orderfördomar, och därmed förbättra beslutskvaliteten efter sökning.
Previous study in health information hämtning REF visar att införlivande av fördomar strategier i användargränssnitt design kan påverka en användares förmåga att tolka information på ett mer rättvist sätt.
Can Cognitive Biases during Consumer Health Information Searches Be Reduced to Improve Decision Making
{'venue': 'Journal of the American Medical Informatics Association : JAMIA', 'journal': 'Journal of the American Medical Informatics Association : JAMIA', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Medicine']}