Det antas allmänt att en av de grundläggande egenskaperna hos det talade språket är det godtyckliga förhållandet mellan ljud och mening. Vissa undantag i form av icke-arbiträra associationer har dokumenterats i lingvistik, kognitiv vetenskap och antropologi, men dessa studier omfattade endast små undergrupper av de 6.000+ språk som talas i världen idag. Genom att analysera ordlistor som täcker nästan två tredjedelar av världens språk, visar vi att en betydande andel av 100 grundläggande ordförrådsobjekt har starka associationer med specifika typer av mänskliga talljud, som förekommer ihållande över kontinenter och språkliga släktlinjer (linguistiska familjer eller isolat). Framträdande bland dessa relationer, hittar vi egendom ord ("små" och jag, "full" och p eller b) och kroppsdel termer ("tongue" och l, "nos" och n). Den regionala och historiska fördelningen av dessa föreningar tyder på att de ofta framträder självständigt snarare än att de ärvs eller lånas. Våra resultat har därför viktiga konsekvenser för språkvetenskaperna, med tanke på att icke-arbiträra föreningar har föreslagits spela en avgörande roll i framväxten av tvärmodala kartläggningar, förvärv av språk och utvecklingen av vår arts unika kommunikationssystem. lingvistik - kognitiva vetenskaper - språkutveckling - ikoniskhet - ljud symbolism Även om det finns en omfattande debatt i språkvetenskaperna om hur man bäst karakteriserar de egenskaper som talas i det talade språket, finns det dock en allmän enighet om att förhållandet mellan ljud och mening i stort sett är godtyckligt (1-3). Det finns dock många undantag inom de enskilda språken. Till exempel ideofoner-en klass av ord som i många språk-convey en kommunikativ funktion (eller betydelse) genom avbildning av sensoriska bilder (4). På Mel-språket Kisi Kisi (på tal i Sierra Leone) betyder hábá "(mänsklig) vibblig, klumpig rörelse" och hábá-hábá-hábá "(mänsklig) utdragen, extrem vibbling"; här fungerar upprepning som ett sätt att förmedla betydelsen av intensitet. Mer allmänt är likheten mellan vissa aspekter av den akustiska grunden för tal och deras referenser, "ikonicitet", det mest utforskade och välkända fallet av icke-arbiträra associationer mellan ljud och mening (5, 6). "Systemacity", däremot, hänvisar till (statistiska) regularities som är gemensamma för särskilda uppsättningar av ord, skapade av historiska oförutsedda händelser och analoga processer (5). Till exempel väcker ord-initial gli-på engelska idén om ett visuellt fenomen (som i bländning, blick, glimmer) (7). I större skala finns det bevis för att de fonologiska egenskaperna hos hela morfosyntaktiska klasser av ord (som verb och substantiv) är distinkta på flera språk (8). Bevisen på återkommande regularitet i ljudbetydelsekartläggningar över flera språk är betydligt mer blygsamma, trots dess potentiella betydelse för grundläggande frågor om språkutveckling och betydelsen av grundläggande perceptuella förutfattade meningar i kognition. Till exempel tros vissa form-ljud föreningar kända som bouba-kiki effekt (9-11)-tros förlita sig på förmågan att människor [och kanske även andra primater (12)] har för att associera stimuli över olika former (13). Andra rimliga källor till korslingvista associationer är till exempel förhållandet mellan vokaliseringsfrekvens och djurstorlek för många djurarter (14), imiteringen av referensämnen via omedveten munresning (15) och beständigheten hos spår av ett förmodat tidigt mänskligt språk (16). Experimentella studier stöder hypotesen att människor verkligen är känsliga för sådant umgänge. Det har visats flera gånger att deltagarna uppträder över slumpen när de uppmanas att para ihop ord med motsatta betydelser (anonymer) på språk som de inte känner till (17) och att engelska talare till och med kan bestämma om ord från språk som de inte har exponerats för (18). Detta bevis för icke godtyckliga ljud-mening associationer avser dock endast smala fickor av ordförrådet, vilket gör det oklart om en mer allmän press mot godtycklighet kan överväldiga sådana potentiella fördomar när man överväger en mer semantiskt olika val av ordförråd (2, 19). En annan fråga med aktuella studier av icke-arbitrariness i ljudbetydelse korrespondenser är att, utom för ett enda undantag (20), korslinguistiska corpus studier av icke-arbiträra föreningar har tenderat att förlita sig på ett litet antal språk (maximalt 200) och fokusera på små semantiskt begränsade uppsättningar av ord, allt från phonation-relaterade organ (21) till sydamerikanska djur (15), till rumslig orientering (demonstrativa) (14, 22), reparera initiativtagare (som va? på engelska) (23), och konceptualiseringen av magnituden på australiensiska språk (24). Dessa studier innefattar bekräftande analyser, som syftar till att testa specifika hypoteser om ljudbetydelsekorrespondenser; som en följd av detta vägleds de av a priori intuitioner eller indirekt av resultat från andra discipliner. Dessa begränsningar kan bidra till att förklara, åtminstone delvis, varför språkforskare vanligtvis betraktar icke-arbiträra associationer som marginella fenomen som endast kan gälla små, strikt Oberoendet mellan ljud och mening anses vara en avgörande egenskap hos språket: över språk, sekvenser av olika ljud används för att uttrycka liknande begrepp (t.ex. ryska "ptitsa", Swahili "ndege", och japanska "tori" alla betyder "fågel"). En noggrann statistisk undersökning av ord från nästan två tredjedelar av världens språk visar emellertid att främmande språk mycket ofta använder (eller undviker) samma ljud för specifika referenser. Till exempel, ord för tunga tenderar att ha l eller u, "runda" ofta visas med r, och "små" med i. Dessa slående likheter kräver en ny granskning av det grundläggande antagandet om tecknets godtycklighet. avgränsade regioner i vokabulären (3). I detta dokument genomför vi därför en omfattande uppsättning analyser med en semantisk mångfald av ord från nästan två tredjedelar av världens språk. Tillgången till en stor samling ordlistor gör att vi kan söka efter statistiskt robusta associationer på ett oövervakat, teorineutralt sätt. Uppgifterna består av 28-40 lexiska poster från 6 452 ordlistor, med en delmängd på 328 ordlistor med upp till 100 punkter (25). Orden är transkriberade i ett fonologiskt förenklat system bestående av 34 konsonant och 7 vokaler, som vi kollektivt kallar "symbols" (Tabell S1 ). Dessa ord hör till det som ofta kallas "grundval", bland annat pronomen, kroppsdelstermer, egendomsord, rörelseverb och substantiv som beskriver naturfenomen (26). Ordlistorna omfattar både språk och dialekter, som spänner över 62 % av världens språk och cirka 85 % av dess härkomster (Fig. 1).................................................................. En härstamning är en maximal uppsättning språk som kan visas ha en gemensam förfader. En sådan uppsättning får endast ha en medlem (ett isolat) eller flera medlemmar (en familj). När det gäller klassificeringen av språk är den genealogiska klassificeringen i Glottolog att föredra framför andra tillgängliga alternativ, eftersom det är det enda som klassificerar varje levande eller utdöda språk samtidigt som man ger korta tips om motiveringar för alla val som gjorts, men en mindre konservativ oberoende klassificering användes dessutom i huvudtestet (se nedan). Vi stratifierar språk geografiskt genom att dela världens landmassa i sex till stor del oberoende språkliga makroområden: Nordamerika, Sydamerika, Eurasien, Afrika, Stora Nya Guinea och Australien-dessa regioner har en historia av intygad kontakt inom dem men liten kontakt mellan dem i förhistorisk tid (27). För att garantera att endast verkligt globala föreningar valdes ut undersökte vi de ljudbetydande föreningarna och behöll endast de där begreppet och symbolen intygades på språk från minst 10 olika rader och fanns i inte mindre än tre olika makroområden. Vi strävar efter att fånga upp robusta och utbredda tendenser i ljudbetydelseföreningar, där "tendens" bör förstås som en systematisk fördomsfullhet i den frekvens med vilken vissa ord tenderar att bära specifika symboler i motsats till deras baslinjeförekomst med andra ord. Avgörande är att en stark tendens inte antyder att en signal har en extremt hög frekvens av förekomst, och omvänt är en mycket frekvent ljud-mening samtidig förekomst inte tillräckligt bevis för att diskontera slumpen. Oavsett vilken fördel en ljudbetydelse parning kan ge i form av lärande eller bearbetning, måste det beaktas i samband med en myriad av konkurrerande faktorer som formar det fonetiska och fonologiska tyget av ord, från artikulatoriska produktionskostnader (28) till systembegränsningar på grund av likheten med andra lexiska element (29). Vårt statistiska tillvägagångssätt består av en serie tester där närvaron av en symbol i ett ord ställs i kontrast mot en lämplig delmängd av andra ord, och då bedöms fördomarna mellan raderna. Till att börja med beräknar vi, för varje begrepp och symbol, en genealogiskt balanserad genomsnittlig kvot av de tider de ko-occur i ett ord av ett språk för vilka både symbol och begrepp intygas. Vi simulerade samma mängd baserat på resten av begreppen och jämförde den med den tidigare beräknade mängden (Material och Metoder). Det tillhörande P-värdet beräknar ungefär risken för att hitta samma eller mer extrema (genealogiskt balanserade) medelvärde genom att välja något annat ord än målvärdet. Notera att detta inkluderar både återkommande ljudmening parningar samt dess komplement, ljud-mening föreningar som observeras mindre ofta än förväntat med tanke på vår null modell. Avgörande är att en serie tester måste tillämpas för att säkerställa att potentiella associationer inte är statistiska artefakter (se Material och Metoder och SI Material och Metoder för mer information). För det första använde vi två oberoende världsomfattande språkklassificeringar med kontrasterande grader av konservativhet (30, 31). För det andra kontrollerade vi den falska upptäckten med 5 % förväntad nivå av falska positiva (för båda klassificeringarna självständigt) för att undvika ett uppblåst antal associationer på grund av flera jämförelser. För det tredje är ordets längd trivialt korrelerad med chansen att hitta någon särskild symbol. Det finns avsevärda skillnader i (genealogiskt balanserad) längden på orden i vår datauppsättning, med vissa pronomen, negation, och grundläggande verb (som säga och ge) som endast består av ungefär tre symboler i genomsnitt, medan längden på vissa färgord och kroppsdel termer innehåller är över fem (Fig. S1 )............................................................................................................... Vi filtrerar bort associationer som också uppstår när alla symboler för alla ord i varje språk slumpmässigt permuteras samtidigt hålla ordlängder fast. För det fjärde, förutom det blotta antalet symboler, kan ordets längd vara en sammanflätning på grund av det faktum att olika fonotaktiska begränsningar kan gälla i enlighet därmed. Till exempel, på ett språk som bara tillåter konsonant-vowel strukturer och också förbjuder närvaron av ordinära vätskor, inga monosyllabiska ord kommer att bära vätskor. För att råda bot på detta utförde vi ett test som liknade det första som beskrevs, men denna gång jämförde vi ord endast med de längdmatchade motsvarigheterna till olika begrepp. Slutligen, för att filtrera bort associationer på grund av areal kontakt eller olöst släktforskning, letade vi efter association som kunde upptäckas inom de språkliga makroområdena självständigt. Därför begränsade vi vår uppmärksamhet till föreningar som passerade alla dessa statistiska kontroller och för vilka en fördomsfullhet i enlighet med den globala trenden kunde hittas i minst tre makroområden, utan att ett enda område visade en fördomsfull riktning i motsatt riktning. Det bör noteras att det övergripande testsystemet är konservativt och att det sannolikt kommer att ha en stor falsk negativ andel. Att arbeta mot våra analyser är också det faktum att den centrala uppsättning av begrepp som vi använder ursprungligen samlades på grund av deras exceptionella fylogenetiska envishet och motståndskraft mot lån, vilket gör dem mindre benägna att anpassas till potentiella funktionella fördomar som kan ligga till grund för specifika ljud-mening föreningar. Dessutom är det inte klart på förhand om granulariteten i våra fonetiska beskrivningar är tillräckligt fin för att fånga utbredda ljud-mening relationer-till exempel, oppositionen mellan röstade och oröstade konsonanter och mellan rundade och oavrundade i vokaler har föreslagits att ha betydelse för ljud-symbolism (22, 32), men varje funktion par är vanligtvis sammanpressade under en enda symbol i databasen. Av dessa skäl bör de associationer som finns i våra analyser anses ge en lägre uppskattning av förekomsten av icke-arbitrariness i ljudbetydande parningar. Vår analys upptäckte 74 (positiva och negativa) ljud-mening associationer, som omfattar 30 begrepp och 23 symboler. Alla dessa föreningar kallas "signaler" (tabell 1; mer detaljer finns i tabellerna S2 och S3). Signaler kommer att beskrivas i termer av den mest relevanta informationen om dem: frekvensen av symbolen i de ord som motsvarar begreppet (p), förhållandet mellan den frekvensen och frekvensen med andra ord (RR), antalet linjer som analyserades för den globala associationen (n l ), och förhållandet mellan antalet områden där associationen hittades självständigt och det totala antalet testade områden (a s =a t ). Vissa begrepp förknippas med mer än en signal. Dessa förväntas vara korrelerade; över språk, Det observeras ofta att det finns preferenser eller begränsningar när det gäller samtidig förekomst av symboler inom ett och samma ord av antingen diakroniska eller synkrona fonotaktiska skäl. Som ett exempel, det är känt att höga front vokaler utlösa palatalization (33), så det är därför inte förvånande att den röstlösa palatoalveolar affricate C visas med i i signaler av liten. I en uppsättning testerbara par av signaler (Material och Metoder), signaler som delar ett koncept tenderar att vara signifikant associerad i cirka 41% av tiden, mot endast 8% av signaler som involverar olika begrepp (Tabell S4). Signalerna i vår analys visar en blandning av välkända och nya associationer. I linje med den stora litteraturen om magnitudljudsymbolism befanns begreppet litet förknippas med den höga frontvokalen i (RR = 1,58, P = 0,61, n l = 78, a s =a t = 3/5), i överensstämmelse med resultaten som förbinder vokalhöjdens kvalitet och storlek (14, 17), och med den palatala konsonanten C (RR = 5.12, P = 0,41, n l = 61, a s =a t = 3/4), även i överensstämmelse med tidigare arbeten (14, 24). Vi observerade också ett starkt samband mellan runda och r-ljud (RR = 2,48, P = 0,37, n l = 56, a s =a t = 4/5). Även om den senaste forskningen har betonat konsonanternas roll i sådana här formade associationer (34, 35), gällde den vanliga hypotesen i denna riktning sambandet mellan vokalavrundadhet och runda föremål (11)-association som framträder som en tendens i våra analyser utan att nå den minsta statistiska tröskel som fastställts tidigare. Både små och runda har kopplats till fenomenet tvärmodal kartläggning (10, 13, 36). Ett annat egendomsord, fullt, är utrustat med ett par signaler som involverar röströstade (RR = 1,91, P = 0,22, n l = 213, a s =a t = 4/6) och oröstade bilabiala stopp (RR = 2.11, P = 0,13, n l = 231, a s =a t = 5/6). Några av de starkaste signalerna motsvarar kroppsdelar. Tongue var mycket starkt associerat med sido- "l" (RR = 2.77, P = 0,41, n l = 280, a s =a t = 6/6) och mitt- och lågfrontsvokalerna e (RR = 1.54, P = 0,11, n l = 322, a s =a t = 5/6) och E (RR = 1.73, P = 0,11, n l = 164, a s =a t = 4/6). Näsan befanns vara mest förknippad med alveolarnäsan n (RR = 1,47, P = 0,35, n l = 334, a s =a t = 4/6) och vokalen i högryggsvokalen u (RR = 1,38, P = 0,35, n l = 325, a s =a t = 4/6). Kopplingen mellan näsa och näsa har noterats tidigare (37), särskilt när det gäller antagandet att kroppsdelstermer som används i fonation använder sig av de särskiljande egenskaper som tillhandahålls av det relevanta organet (21). Brösten förknippades med den bilabiala näskonsonanten m (RR = 1,63, P = 0,32, n l = 320, a s =a t = 4/6) och den bakre vokalen u (RR = 1,46, P = 0,37, n l = 317, a s =a t = 4/6). Liknande associationer fanns i plantskolan termer för mamma, ett begrepp som det ofta kolliderar med. Det har föreslagits att detta kan bero på munnen konfiguration av diande spädbarn eller de ljud utfodring spädbarn producerar (38, 39). Även om denna studie ger stöd åt ett antal föreningar som antingen framkallades i experiment eller förmodades på ett mycket mindre antal språk, ger den också talande negativa bevis på andra. Tillsammans med kopplingen mellan höga frontvokaler och begreppet små har det förekommit rapporter om ett samband mellan låga vokaler i ryggen och begreppet stora (22). Men stora (n l = 73) och stora (n l = 74) och o visade inte någon relevant signatur av association i vårt urval på global nivå. På liknande sätt har en liknande front/back vokal opposition föreslagits att hålla mellan proximala och distala pronomen-den påstådda förklaringen eftersom proximala referenter tenderar att vara små, medan distala referenter vanligtvis är stora (22). Begreppen detta (n l = 71) och att (n l = 74), dock inte visar några associationer med i och o (respektive). Origins and Nature of the Associations Som diskuterats i de föregående avsnitten finns det flera teorier som försöker förklara varför människor tycker att vissa ljud är bekvämare eller mer framträdande i samband med vissa betydelser. Hur dessa hypotetiska mekanismer leder till de utbredda förutfattade meningar i ordförråd som vi finner här är en komplex fråga som sannolikt inte kommer att bli helt besvarad av inspektionen av ordlistor. Icke desto mindre kan vi försöka att utvärdera några av de potentiella konsekvenserna av dessa teorier med tanke på den grova detaljnivån i våra data. Funktionella fördelar kan öka sannolikheten för att signaler lånas över språk i kontakt med varandra, vilket skapar rumsliga spridningsmönster (39) (Fig. 2).................................................................. Förekomsten av motsatta faktorer fördunklar definitiva slutsatser i denna riktning, dock: grundläggande ordförrådsobjekt är särskilt motståndskraftiga mot lån, men olösta släktforskning som inbegriper närliggande språk skulle förväxlas med lån. I samma riktning har stora populationer hävdats vara mer effektiva när det gäller att uppnå och behålla icke godtyckliga ljudbetydelseföreningar med tanke på ett potentiellt funktionellt värde (39), vilket överensstämmer med de senaste rönen från vissa austronesiska språk som visar att större populationer får nya ord snabbare (40). Vi bestämde om dagens logpopulationsstorlek och logavstånd till närmaste genealogiskt orelaterat språk som bär den (positiva) signalen är effektiva prediktorer för signalnärvaro, via en logistisk modell med blandade effekter (tabell S5 och SI Materials and Methods). Vid α = 0,05 visade sig logpopulationen vara betydande i ungefär en tredjedel av fallen, men effekten var liten och lika många gånger positiv som negativ, vilket utesluter en konsekvent roll för befolkningen. Endast en femtedel av signalerna visade känslighet för avståndet till närmaste grannar med signal, med alla fall har en effekt i den förutsedda riktningen av vår modell. I genomsnitt, och i motsats till det fall där ett språk och dess signalbärande närmaste genealogiskt orelaterade granne talas på exakt samma plats, sannolikheten för att hitta signalen också i språket sjunker med 28%. Ur ett historiskt perspektiv har det föreslagits att ljudbetonade associationer kan vara evolutionärt bevarade inslag i det talade språket (41), vilket potentiellt hindrar regelbunden ljudförändring (17). Dessutom har det hävdats att utbredda ljudbetydelseföreningar kan vara spår av ett eller flera storskaliga förhistoriska protospråk (16). En del av de signaler som finns här har en framträdande plats i rekonstruerade "globala etymologier" (42, 43) som har använts för djup fylogeninferens (44). Om signaler ärvs från ett ursprungligt språk som talas i en avlägsen förhistoria, kan vi förvänta oss att de distribueras på liknande sätt till nedärvda, cognate ord; det vill säga, deras fördelning bör i stor utsträckning vara kongruent med noderna som definierar deras språkliga phylogeni (se bild. 3 En direkt utvärdering av denna hypotes är ogenomförbar på grund av frånvaron av etymologiska ordböcker för alla utom några familjer. Det kan dock testas indirekt med tanke på att cognate ord förväntas vara mer lika varandra än noncognates (45). Vi undersökte om närvaron av den signalbärande symbolen var en bättre indikator på den totala formen likhet mellan ord än andra delade symboler, med hjälp av en β-blandad regressionsmodell som skiljer effekterna av symboler, koncept och härstamning (SI Materials and Methods). Modellen domineras starkt av effekten av härstamning, och signalnärvaron (även om den är betydande) har en försumbar effekt i motsatt riktning än förväntat: den genealogiskt balanserade genomsnittliga effekten är mindre än en 0,5 % minskning av likheten för de ord som delar en signalrelaterad symbol jämfört med dem som delar någon annan symbol. Överensstämmelse i ord position är viktigt för att etablera cognacy (45, 46). Ytterligare stöd för tanken att signaler inte är rester av djup historia kommer från analysen av positionen inom det ord i vilket de förekommer, i synnerhet om de har en tydlig ordinär fördomsfullhet. På det hela taget finner vi att signaler inte har en konsekvent tvärlingvistisk preferens eller dispreferens i detta avseende utöver väletablerade tvärlingvista fonotaktiska mönster, såsom undvikande av vätskor eller prevalensen av dorsal och labiala stopp i ordinära position (47, 48) (SI Material och Metoder och tabell S6 ). Dessa resultat tyder på att även om det är möjligt att närvaron av signaler i vissa familjer är symptomatisk för en särskilt genomträngande cognate uppsättning, är detta inte det vanliga fallet. Förklaringen till den observerade förekomsten av ljudbetydelseföreningar över hela världen måste därför hittas på annat håll (49). Vi har visat att en betydande del av orden i den grundläggande vokabulären är partiska att bära eller undvika specifika ljudsegment, både över kontinenter och språkliga linjer. Med tanke på att våra analyser tyder på att fylogenetisk persistens eller areal dispersion är osannolikt att förklara den utbredda närvaron av dessa signaler, är vi kvar med alternativet att signalerna beror på faktorer som är vanliga för vår art, såsom ljudsymbolism, ikoniskhet, kommunikativt tryck, eller synestesi. Vi förväntar oss framtida forskning för att ytterligare belysa dessa faktorers roll och samverkan för att driva de observerade ljudbetydande associationsfördomarna, och för att utvidga omfattningen av våra resultat till en bredare del av vokabulären. Resultatet av våra analyser får konsekvenser för historisk komparativ lingvistik, där det har föreslagits att det finns en liten uppsättning ultrakonserverade ord som är särskilt användbara för att etablera forntida släktband bortom gränserna för den jämförande metoden (44). Men några av dessa ord är involverade i de signaler som upptäcks här: vi förknippas med alveolarnäsan, hör med velarnäsan, och aska med vokalen u. Förslag till långtgående etymologier baserade på ord av liknande form och innebörd bör därför åtföljas av en utvärdering av huruvida de observerade lexikala likheterna kan ha berott på de typer av signaler som diskuteras i detta dokument snarare än på gemensamma arv. Mer allmänt, även om det är oklart om platsen för uppkomsten av signaler är i bild. 2............................................................... Konkurrerande konfigurationer av den rumsliga fördelningen av de testade språken. Blå och fuchsia prickar representerar språk med respektive utan en specifik signal. I panelen till vänster, sannolikheten för att ett språk har signalen korreleras med dess geografiska avstånd till sin närmaste granne, och till höger, det finns ingen rumslig struktur. uppfinning eller historisk utveckling av lexikala rötter, våra fynd har konsekvenser för studiet av dynamiken i lexikal fonologi. Sammanfattningsvis ger våra resultat insikter i de begränsningar som påverkar hur vi kommunicerar, vilket tyder på att vissa ljudbetonade föreningar, trots den enorma flexibiliteten i världens språk, föredras av kulturellt, historiskt och geografiskt olika mänskliga grupper. Grundläggande ordordslistor. Datauppsättningen som används för denna studie är hämtad från version 16 av databasen Automated Likformity Dome Program (ASJP) (25). ASJP består av 6895 ordlistor från omkring 62% av världens språk, som omfattar 85% av familjer, isolat och oklassificerade språk [med hjälp av Etnologen (50) för denna statistik]. Efter att ha tagit bort konstgjorda språk, pidgins, och kreoler, och sorter vars ISO-639-3 kod inte kan bekräftas, antalet går ner till 6,447 ordlistor, motsvarande 4 298 olika språk och 359 rader. Databasen byggdes inte för det specifika syftet att studera ljudsymbolism, utan snarare för att identifiera släktband mellan språk. Av denna anledning består den i allmänhet av 40-bitars delmängd av den 100-bitars så kallade Swadesh-listan (51) som antas förbli stabil eftersom språken skiljer sig åt i olika led över tiden (52). Av dessa ordlistor innehåller 328 dessutom de återstående 60 Swadesh-listorna. Ord återges i ett enhetligt transkriptionssystem, vilket underlättar tvärlingvistisk jämförelse men även ignorerar fonetiska detaljer som vokallängd, näsning, toner och retroflexering. Vowel kvalitetsskillnader slås samman i sju kategorier (hög front, mitt fram, låg front, hög-mitten central, låg central, hög rygg, och midlow back) (se ref. 53 för en diskussion om systemet). Varje 40-punkts ordlista ger översättnings motsvarigheter, när tillgängliga, för följande objekt: blod, ben, bröst, komma, dö, hund, dryck, öra, öga, eld, fisk, full, hand, hör, horn, I, knä, blad, lever, luse, berg, namn, ny, natt, näsa, en, väg, person, se, hud, stjärna, sten, sol, tunga, tand, träd, två, vatten, vi, och du (sg). De ytterligare Swadesh lista objekt som ingår i några av ordet listor är följande: alla, aska, bark, mage, stor, fågel, bita, svart, bränna, klo, moln, kallt, torrt, jord, äta, ägg, fjäder, kött, flyga, fot, ge, bra, fett, grönt, hår, huvud, hjärta, varmt, döda, vet, lögn, lång, man, många, måne, mun, hals, inte, regn, röd, rot, rund, sand, säg, frö, sitta, sova, sova, liten, rök, stå, simma, svans, att, detta, gå, vad, vit, som, kvinna, och gul. Föreningar mellan symboler och begrepp. Den grundläggande statistiken i vår analys är p ij, den maximala-likelihood estimator (dvs. provtagningsfrekvens) för sannolikheten att hitta att begreppet jag har minst en instans av symbol j, efter slumpmässigt välja en linje, ett språk inom linje och en dialekt inom språket (om någon) i den sekventiella ordningen. Naturligtvis är denna beräkning begränsad till den uppsättning dialekter av språk för vilka konceptet och telefonen intygas (som vi kommer att kalla S ij ); för var och en av dessa uppsättningar, är denna kvantitet formellt uppsättningarna L, L k, och L kl är uppsättningar av alla linjer, språk inom linje k och dialekter språk l inom linje k. π kld ij är en binär variabel som tar värde 1 om det finns minst en instans av symbol j i ordet för koncept i för dialekt d språk l från linje k (always in the set S ij ) och 0 annars. Denna beräkning är konservativ genom att alla språk som är kända för att tillhöra samma släktgrupp påverkar den aggregerade statistiken på samma sätt oavsett storlek, men å andra sidan garanterar den minsta möjliga partiskhet i beroendet av språkens ord. För att undvika att testa fall vars täckning är otillräckligt bred före testning, utvärderade vi endast de föreningar för vilka S ij omfattar 10 linjer i vart och ett av tre olika makroområden minst. Omvänt, för varje dialekt i varje språk, beräknade vi andelen andra ord än den som förknippas med i som har symbol j, och vi noterar detta som π kld −ij, och på liknande sätt genealogiska balanserade genomsnittet som p −ij. Dessa sannolikheter används för att producera n sim = 1000 Monte Carlo simuleringar av symbol j närvaro / frånvaro för alla de språk i S ij - uppsättningen av p −ij värden som härrör från dessa simuleringar kommer att kallas ij. Syftet är att jämföra ij med π ij för att svara på frågan: visas symbolen j mycket mer (eller mycket mindre) ofta när en delmängd av ord som refererar till begreppet i väljs än i en slumpmässigt vald uppsättning ord från samma språk? Det tvåtailed P-värdet för ett visst begrepp i och symbol j är då följande (54): där j·j är uppsättningens kardinalitet. Det stora antalet utförda tester kräver en kontroll för fel av typ I. Vi utför en analys av falsk upptäcktsfrekvens (FDR) som fastställer tröskelvärdet för avvisande av FDR till 0,05, vilket innebär att vi i genomsnitt inte tillåter mer än 5 procent av felaktiga positiva värden. För detta ändamål använder vi den metod som beskrivs i ref. 55. Vad är det för fel på dig? Grundidén är att fördelningen av P-värden kommer från en blandning av en enhetlig fördelning (som motsvarar baslinjen av tester där inga associationer bortom slumpen är närvarande) och en distribution koncentrerad nära P = 0 av sanna positiva. Den metod som används här lär sig blandningens andel av den enhetliga fördelningen från värden P från 1 ned till en tröskel som justeras för att minska den falska icke-upptäcktsfrekvensen. Hela detta förfarande upprepades med en annan, mindre konservativ, genealogisk klassificering – den som tillhandahålls av World Atlas of Language Structures (WALS) (30). För vår analys ansåg vi endast föreningar som låg under den definierade FDR-nivån enligt båda klassificeringarna. Andelen av den del av verkliga negativa som man lärt sig från båda klassificeringarna var omkring 0,65. När det gäller eventuella förvirringar på grund av ordets längd, utförde vi två extra tester på de associationer som framgångsrikt klarade det tidigare testet. För det första upprepade vi samma globala test med Glottolog klassificering denna gång jämföra p ij med simuleringar som erhållits från ord av exakt samma antal symboler i varje språk (och dialekt). För det andra, för varje språk (och dialekt) i S ij, n = 1000 oberoende simuleringar provade vi utan ersättning så många slumpmässiga symboler från ord andra än jag upp till längden på ord i. Detta producerar effektivt, för varje ord i, en slumpmässig motsvarighet som motsvarar att blanda alla symboler som motsvarar alla ord i ett språk samtidigt hålla ordlängder konstant. För var och en av dessa uppsättningar utfördes samma associationstest som baserades på Glottolog-klassificeringen. I båda dessa förfaranden införde vi en strängare begränsning: om någon av simuleringarna ger ett värde av p ij lika eller mer extremt, skulle vi förkasta föreningen som av potentiellt intresse. Slutligen, för varje makroområde med minst 10 oberoende linjer i S ij, analyserade vi förekomsten av en betydande riktning association som i de viktigaste föreningarna test-beräkna både empiriska och slumpmässiga sannolikheter med endast språken i det området-med skillnaden att vi flaggade varje makroområde-specifik association med P ≤ 0,1. Det bör noteras att detta inte innebär en mjukare avvisande tröskel än i det världsomspännande fallet: vi håller bara föreningar som uppvisar en partiskhet som överensstämmer med den världsomspännande trenden i minst hälften av makroområdena, med det extra villkoret att inget makroområde bör uppvisa en partisk riktning i motsatt riktning. För att sammanfatta: endast föreningar som framgångsrikt uppfyllde alla krav i det övergripande associationstestet (med Glottolog och WALS klassificeringar självständigt), ordet längd och matchade längd tester, och för vilka en konsekvent preferens i minst hälften av makroområdena kunde hittas ansågs "signal". Sambandet mellan signalerna. Liksom i det tidigare fallet analyserar vi uppsättningar av språk för vilka både begreppet och symbolen för ett par signaler fanns i minst 10 rader i vart och ett av (minst) tre makroområden. Sambandet mellan signalerna-som vi kommer att hänvisa till A och B här- testades med hjälp av en enkel mixed-effects logistisk modell enligt följande: logitðsignal A närvaro en = α signal B närvaro + α linje, där α signal A närvaro är koefficienten relaterad till närvaron av signal A, och α linje är en slumpmässig koefficient strukturerad enligt linje. På de resultat som erhållits genom att jämföra alla parvisa associationer mellan signaler som hör till kärnan 40 ord, tillämpade vi en tröskel på FDR på 5%. Omkring 12 % av de 2 062 ärendena uppfyllde detta villkor. Resultaten av associationer avseende samma begreppssignaler och den genealogiskt balanserade genomsnittliga effekten på närvaron av signal B på A finns i tabell S4. Vi erkänner kommentarerna från
Ännu mer imponerande, i en massiv studie över nästan två tredjedelar av världens språk lyckades REF visa att en betydande andel av 100 viktiga ordförrådsobjekt har starka associationer med specifika typer av mänskligt tal ljud, som förekommer ihållande över kontinenter och språkliga linjer.
Sound–meaning association biases evidenced across thousands of languages
{'venue': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'journal': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Medicine']}