Sedan utvecklingen på 1970-talet har trådlösa nätverk blivit allt populärare inom databranschen. Detta gäller särskilt under det senaste årtiondet, där trådlösa nätverk har anpassats för att möjliggöra rörlighet. Det finns för närvarande två varianter av mobila trådlösa nätverk. Den första är känd som det infrastrukturerade nätet (dvs. ett nätverk med fasta och trådbundna gateways). Broarna för dessa nätverk kallas basstationer. En mobil enhet inom dessa nätverk ansluter till och kommunicerar med närmaste basstation som ligger inom dess kommunikationsradie. När mobilen färdas utanför den ena basstationens räckvidd och in i den andras, sker en "handoff" från den gamla basstationen till den nya, och mobilen kan fortsätta kommunikationen sömlöst i hela nätverket. Typiska tillämpningar för denna typ av nätverk inkluderar trådlösa lokala kontorsnätverk (WLANs). Den andra typen av mobilt trådlöst nätverk är det infrastrukturlösa mobilnätet, som brukar kallas ad hoc-nät. Infrastrukturlösa nät har inga fasta routrar; alla noder kan röra sig och kan anslutas dynamiskt på ett godtyckligt sätt. Noder av dessa nätverk fungerar som routrar som upptäcker och underhåller rutter till andra noder i nätverket. Exempel på tillämpningar av ad hoc-nätverk är nödsöknings- och räddningsinsatser, möten eller konventioner där personer snabbt vill dela med sig av information och datainsamling i ogästvänlig terräng. I denna artikel granskas routingprotokoll som utformats för dessa ad hoc-nätverk genom att först beskriva driften av vart och ett av protokollen och sedan jämföra deras olika egenskaper. Resten av artikeln är organiserad enligt följande. I nästa avsnitt diskuteras två underavdelningar av ad hoc- routingprotokoll. Ett annat avsnitt diskuterar aktuella tabellstyrda protokoll, medan ett senare avsnitt beskriver de protokoll som klassificeras som on-demand. I artikeln presenteras sedan kvalitativa jämförelser av tabellbaserade protokoll, följt av efterfrågestyrda protokoll, och slutligen en allmän jämförelse av tabellstyrda och on-demand-protokoll. Applikationer och utmaningar inför ad hoc mobila trådlösa nätverk diskuteras, och slutligen, det sista avsnittet avslutar artikeln. Sedan tillkomsten av Defense Advanced Research Projects Agency (DARPA) paket radionät i början av 1970-talet [1] har många protokoll utvecklats för ad hoc mobila nätverk. Sådana protokoll måste hantera de typiska begränsningarna i dessa nät, som inkluderar hög strömförbrukning, låg bandbredd och höga felfrekvenser. Som visas i bild. 1, Dessa routing protokoll kan i allmänhet kategoriseras som: • Tabelldriven • Källa-initierad (efterfrågan-driven) Fasta linjer i denna siffra representerar direkta ättlingar, medan streckade linjer avbildar logiska ättlingar. Trots att de är utformade för samma typ av underliggande nätverk är egenskaperna hos vart och ett av dessa protokoll ganska distinkta. Följande avsnitt beskriver protokollen och kategoriserar dem efter deras egenskaper. Bordsdrivna routingprotokoll försöker upprätthålla konsekvent, uppdaterad routinginformation från varje nod till varje annan nod i nätverket. Dessa protokoll kräver att varje nod upprätthåller en eller flera tabeller för att lagra routinginformation, och de svarar på ändringar i nätverkets topologi genom att sprida uppdateringar i hela nätverket för att upprätthålla en konsekvent nätverksvy. De områden där de skiljer sig åt är antalet nödvändiga routing-relaterade tabeller och de metoder genom vilka förändringar i nätverksstrukturen sänds. Följande avsnitt behandlar några av de befintliga tabellbaserade ad hoc routingprotokollen. Destination-Sequenced Distance-Vector Routing -The Destination-Sequenced Distance-Vector Routing Protocol (DSDV) beskrivs i [2] är en tabelldriven algoritm baserad på den klassiska Bellman-Ford routing mekanism [3]. De förbättringar som gjorts av Bellman-Ford algoritmen inkluderar frihet från loopar i routing tabeller. Varje mobil nod i nätverket upprätthåller en routing Ett ad hoc-mobilnät är en samling mobila noder som är dynamiskt och godtyckligt placerade på ett sådant sätt att sammankopplingarna mellan noderna kan ändras kontinuerligt. För att underlätta kommunikationen inom nätverket används ett routingprotokoll för att upptäcka rutter mellan noder. Det primära målet för en sådan ad hoc nätverk routing protokoll är korrekt och effektiv rutt etablering mellan ett par noder så att meddelanden kan levereras i tid. Vägkonstruktion bör göras med ett minimum av overhead- och bandbreddsförbrukning. Denna artikel undersöker routing protokoll för ad hoc-nätverk och utvärderar dessa protokoll baserat på en given uppsättning parametrar. Artikeln ger en översikt över åtta olika protokoll genom att presentera deras egenskaper och funktionalitet, och ger sedan en jämförelse och diskussion av deras respektive för- och nackdelar.
Power medveten routing i ad hoc-nätverk är ett annat aktivt forskningsområde REF 2].
A Review of Current Routing Protocols for Ad-Hoc Mobile Wireless Networks
{'venue': 'IEEE PERSONAL COMMUNICATIONS', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}