Användarna av nformations- och kommunikationsteknik (IKT) finner en ständigt växande uppsättning IP-baserade tillämpningar och accessnät att välja mellan. Med tillgång till bredband i bostäder erbjuds också IP-baserad digital-TV via Ethernet och asymmetrisk digital abonnentlinje (ADSL). En sådan mängd erbjudanden gör att priserna sjunker och konkurrensen mellan tjänsteleverantörer och/eller nätleverantörer ökar. Kunden befinner sig i en stark position och kan välja mellan olika konkurrerande leverantörer. Med tanke på liknande prissättningssystem, som är ett primärt beslutsstöd för många användare, kommer deras senare val sannolikt att påverkas av förväntad och erfaren kvalitet (dvs. genom personlig bedömning av en tjänsts uppfattning och prisvärdhet). Följaktligen har leverantörernas intresse för hur användarna uppfattar användbarhet, tillförlitlighet, kvalitet och prisvärdhet ökat. En leverantör måste kunna observera och reagera snabbt på kvalitetsproblem, i bästa fall innan kunden uppfattar dem och överväger churn. Mot bakgrund av denna typ av kvalitetskonkurrens uppstod begreppet erfarenhetskvalitet (QoE) som kombinerar användarnas uppfattning, erfarenhet och förväntningar med icke-tekniska och tekniska parametrar som till exempel tjänstens kvalitet på applikations- och nätverksnivå (QoS) [1]. Vi observerar en icke-uniform syn på QoS av olika intressenter. Internationella teleunionens (ITU) standarder fokuserar på tjänstekvalitet gentemot slutanvändaren, men arbetsgruppen för Internetteknik (IETF:s) förståelse av QoS avser nätverkets förmåga att tillhandahålla paketöverföring på ett bättre sätt än på bästa sätt. Medan ITU-vyn på QoS är användarcentrerad [1] är IETF-vyn på QoS nätverkscentrerad. Detta väcker frågan om hur QoS-mätningar och -kontroll på nätverksnivå relaterar till användarens uppfattning om en tjänst. För att kunna välja lämpliga åtgärder för att hålla användarupplevd tjänstekvalitet över en acceptanströskel måste en leverantör veta hur QoS-parametrar på nätverksnivå omvandlas till användarnivå QoE-uppfattning och vice versa. Naturligtvis QoE-QoS relationer beror på många aspekter och parametrar. En typisk användarrelaterad åtgärd är den genomsnittliga åsiktspoängen (MOS), som kan bestämmas utifrån subjektiva värderingar av verkliga användare eller förutsägas utifrån objektiva mätningar av de levererade varornas egenskaper såsom ljud, video eller filer. Från området användbarhetsteknik, reaktionstidströsklar för användarens uppfattning är kända som följande: 100 ms är ungefär den gräns vid vilken en användare känner att systemet reagerar omedelbart; mindre än 1 s håller användarens tankar, även om en fördröjning uppfattas; mindre än 10 s håller användarens uppmärksamhet, medan över 10 s innebär risken för användaren att överge aktiviteten. Storleken på det senare tröskelvärdet har bekräftats genom studier av användarnas tålamod när det gäller webbsurfing [2]. Ändå, oavsett den nätverksanslutna applikationen, användare förväntar sig snabb och fullständig dataleverans. Helst bör en nätverksbaserad applikation bete sig som om det möjliggörande nätverket var helt öppet. Strömmande program måste upprätthålla fluidity, konversationer och interaktiva program ska exponera korta svarstider, och nedladdningar måste kunna effektivt strömma stora mängder data för att minimera väntetider [3]. Grundläggande QoS-problem på nätverksnivå gäller icke- eller försenad leverans, vilket kan innebära ombeställning. Därför knyter upplevelsens kvalitet samman användarnas uppfattning, erfarenhet och förväntningar till applikations- och nätverksprestanda, vilket vanligtvis uttrycks av tjänsteparametrarnas kvalitet. Kvantitativa relationer mellan QoE och QoS krävs för att kunna bygga effektiva QoE-kontrollmekanismer på mätbara QoS-parametrar. Mot denna bakgrund, denna artikel föreslår en generisk formel där QoE och QoS parametrar är anslutna genom en exponentiell relation, kallas IQX hypotes. Formeln relaterar ändringar av QoE med avseende på QoS till nuvarande QoE-nivå, är enkel att matcha, och dess gränsbeteenden är enkla att tolka. Den validerar IQX-hypotesen för streamingtjänster, där QoE i termer av genomsnittliga åsiktspoäng uttrycks som funktioner av förlust och omordning förhållandet, varav den senare orsakas av jitter. För webbsurfing som det andra applikationsområdet visas matchningar som tillhandahålls av IQX-hypotesen att överträffa tidigare publicerade logaritmiska funktioner. Vi drar slutsatsen att IQX-hypotesen är en stark kandidat att ta hänsyn till när man härleder relationer mellan QoE och QoS parametrar.
Till exempel, REF studerar generiska exponentiellt samband mellan QoE (MOS) och QoS för webbbläddring.
A generic quantitative relationship between quality of experience and quality of service
{'venue': 'IEEE Network', 'journal': 'IEEE Network', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}