Denna forskning syftar till att undersöka vägavgifter på ett nät av autonoma motorvägar. Med "självständig" avses att länkarna är konkurrenskraftiga och oberoende och har som mål att maximera sina egna vinster utan hänsyn till vare sig social välfärd eller andra förbindelsers vinster. Huvudsyftet med denna forskning är att förstå konsekvenserna av införandet av vägavgifter och privatisering på social välfärd och fördelningen av vinster och förluster. De särskilda prissättningsstrategierna för autonoma länkar utvärderas först under förutsättning att det råder konkurrens om enkla nät. Ett agent-baserat modelleringssystem utvecklas sedan; det integrerar en likriktad reseefterfrågan, ruttval, och resetid modell med ett upprepat spel av autonoma länkar som sätter priser för att maximera vinsten. Nivåerna på vinster, sociala konsekvenser och potentiella samarbetsarrangemang som genomförs genom autonoma länkar utvärderas. Genom att studera hur ett sådant ekonomiskt system kan bete sig under olika omständigheter kan man bedöma effektiviteten i vägavgifter och vägprivatisering som allmän politik. Trafikstockningar, luftföroreningar från bilar och brist på resurser för att finansiera nya alternativ för yttransporter utmanar många nationer. Vägavgifter, praxis att ta ut en avgift av användarna utöver "kostnaden" av den tid som tillbringas resa, har föreslagits som en lösning på dessa problem. Även om vägtullar är vanliga på vissa dyra anläggningar som tunnlar och broar, är de mindre vanliga på gator och motorvägar. En ny generation av privat vägtull tillämpas dock, senast SR-91 i södra Kalifornien och Dulles Greenway i norra Virginia. Det har gjorts några försök med regionala prissättningssystem, till exempel i Singapore och London, och många andra system har föreslagits men inte genomförts. Kombinationen av privata och konkurrerande vägtullar, överallt över ett område, skulle innebära ett omfattande marknadsorienterat tillvägagångssätt för stadstrafikproblem, men dess effekter är oklara. Denna forskning syftar till att undersöka vägavgifter på ett nät av autonoma motorvägsförbindelser med målet att förstå de sociala välfärds- och rättvisekonsekvenserna av en utbredd tillämpning av vägavgifter och privatisering under olika omständigheter. Med "självständig" avses att länkarna är konkurrenskraftiga och oberoende och har som mål att maximera sina egna vinster utan hänsyn till vare sig social välfärd eller vinster från andra länkar, även om de eventuellt är föremål för regleringsmässiga begränsningar. Det grundläggande tillvägagångssättet är att börja med kopplingen som den mest elementära enheten för analys och aggregerad till mer komplexa interaktioner, inklusive intäkter och kostnadsdelning. Ett realistiskt nätverk av motorvägar är enligt ekonomers terminologi inte helt konkurrenskraftigt. Eftersom en länk på ett unikt sätt upptar rymden, uppnår den någon form av monopolmakt. Även om användarna i de flesta fall kan byta till alternativa länkar och rutter kommer dessa alternativ att bli dyrare för användaren när det gäller restid. Teori antyder att överskottsvinster kommer att locka nya aktörer till en marknad, men kostnaden för att bygga en ny länk är hög, vilket tyder på hinder för inträde som inte är lätta att övervinna. Även om vägar i allmänhet behandlas som kollektiva nyttigheter, är de både konkurrenskraftiga när de är överbelastade och exklusiva. Dessa faktorer tyder på att det är möjligt att överväga dem för privatisering. Flera fördelar är ofta förknippade med privatisering: öka effektiviteten i transportsystemet genom vägavgifter, ge incitament för anläggningsoperatören att förbättra servicen genom innovation och entreprenörskap, och minska tiden och kostnaderna för att bygga och expandera infrastruktur. De flesta försök med vägavgifter antar antingen vägtullar på en enda anläggning, eller områdesomfattande kontroll. Teoretiska studier utgår från marginalkostnadsprissättning på länkar och diskuterar inte ägarstrukturen. Inom andra sektorer av ekonomin har dock central kontroll av prissättningen genom antingen statligt ägande eller reglering visat sig vara mindre effektiv än decentraliserad kontroll för att tillgodose kundernas krav i snabbt föränderliga miljöer. Systemet med gemensamma priser ger inte lika mycket information som länkspecifika priser. Länkar som är prissatta endast till marginell kostnad, den optimala lösningen i en första bästa, helt konkurrenskraftig miljö, begränsa vinsten. Även om överskottsvinsten inte är socialt optimal på kort sikt lockar den på längre sikt kapital och entreprenörer till denna sektor i ekonomin. Nya kapitalister kommer både att investera mer i befintlig teknik för att förfina dess införande och träda in i sektorn som konkurrenter och försöka vinna på ett rumsligt monopol eller oligopol. Dessutom kan nya kapitalister också förnya och därmed förändra utbudets (och efterfrågans) kurvor inom industrin. Genom att undersöka vägavgifter och privatisering ur decentraliserad synvinkel kan de frågor som är förknippade med en marknad för vägar undersökas mer ingående, inklusive kortsiktiga och långsiktiga fördelningskonsekvenser och övergripande social välfärd. Det viktigaste bidraget från denna forskning kommer att vara att närma sig problemet från teoretisk och konceptuell nivå och genom simuleringsförsök. Särskilt utvecklas en agentbaserad simuleringsmodell i denna studie som inkluderar skattning av efterfrågan på resor, funktioner för vägunderhåll och byggkostnader, prissättning och finansieringsstrategier för autonoma länkar och utvärdering av nätprestanda. I simuleringsmodellen beaktas både den kortsiktiga trafikjämvikten och den långsiktiga utbuds- och efterfrågejämvikten i ett motorvägsnät, och därför görs en mer fullständig bedömning av konsekvenserna av alternativa ägarstrukturer och prissättningsstrategier. Gomez-Ibanez och Meyer (1) har granskat privatiseringen av transporter på empirisk nivå, även om fallen med privatisering av vägar är få och inte helt framgångsrika. Även om vägarna privatiserades, är det osannolikt att deras prisstruktur skulle överlåtas helt till
En decentraliserad, agentbaserad metod för vägavgifter visas i REF, där författarna jämför prestanda av autonoma länkar och centraliserad kontroll av kapacitetsutbyggnad av ett motorvägsnät.
Road pricing with autonomous links
{'venue': 'Journal of the Transportation Research Board', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Economics']}