Bostadssektorn är för närvarande en av de största bidragsgivarna till den globala energibalansen. Bostadsanvändarnas energiefterfrågan har dock hittills varit till stor del okontrollerbar och oelastisk i förhållande till elnätets förhållanden. Med det massiva införandet av förnybara energikällor och de stora variationerna i energiflödena krävs också bostadssektorn för att ge en viss flexibilitet i energianvändningen för att bidra till det elektriska systemets stabilitet och effektivitet. För att ta itu med denna fråga kan efterfrågestyrningsmekanismer användas för att optimalt hantera kundernas energiresurser och deras energiefterfrågans profiler. En mycket lovande teknik representeras av efterfrågestyrning (DSM), som består av en proaktiv metod som syftar till att göra användarna energieffektiva på lång sikt. I detta dokument kartlägger vi de mest relevanta studierna av optimeringsmetoder för DSM för bostadskonsumenter. Vi går närmare bestämt igenom den relaterade litteraturen enligt tre axlar som definierar de föreslagna systemens kontrasterande egenskaper: DSM för enskilda användare jämfört med DSM för kooperativa konsumenter, deterministisk DSM mot stokastisk DSM och dag-för-DSM mot realtid DSM. Baserat på denna klassificering ger vi en stor bild av de viktigaste inslagen i olika metoder och tekniker och diskuterar framtida forskningsinriktningar.
I REF presenterar författarna en undersökning av DSM-optimeringsmetoder för bostadskunderna.
Optimization Models and Methods for Demand-Side Management of Residential Users: A Survey
{'venue': None, 'journal': 'Energies', 'mag_field_of_study': ['Engineering']}