emote-sensing tekniker har förändrat ekologisk forskning genom att ge både rumsliga och tidsmässiga perspektiv på ekologiska fenomen som annars skulle vara svårt att studera (t.ex. Kerr och Ostrovsky 2003; Running et al. 2004; Vierling m.fl. 2008)............................................................... I synnerhet har man lagt stor vikt vid användningen av data från rymdburna fjärranalysinstrument, eftersom dessa ger regionala till globala observationer och återkommande tidsserier för provtagning av ekologiska indikatorer (t.ex. Gould 2000). Den huvudsakliga begränsningen av de flesta forskningsfokuserade satellituppdrag är missmatchningen mellan pixelupplösningen hos många regional-extent sensorer (t.ex. Landsat [spatial upplösning på ~30 m] till den moderata upplösningen Imaging Spectroradiometer [spatial upplösning på ~1 km], återbesöksperioden (t.ex. 18 dagar för Landsat), och omfattningen av många ekologiska processer. Data från dessa plattformar är ofta "för allmänna för att uppfylla regionala eller lokala mål" inom ekologi (Wulder et al. 2004).................................................................. För att ta itu med denna begränsning har en rad nya (till stor del kommersiellt drivna) satellitsensorer tagits i drift under det senaste årtiondet och erbjuder data med en finare rumslig upplösning än 10 meter med mer responsiv kapacitet (t.ex. Quickbird, IKONOS, GeoEye-1, OrbView-3, WorldView-2). Sådana data är användbara för ekologiska studier (Fretwell et al. 2012), men det finns fortfarande tre operativa begränsningar: (1) en hög kostnad per scen; (2) lämpliga upprepningstider är ofta endast möjligt om sneda siktvinklar används, snedvrider geometriska och radiometriska pixelegenskaper; och (3) moln förorening, som kan skymma funktioner av intresse (Loarie et al. 2007)................................................................................................... Imaging sensorer ombord på civila flygplansplattformar kan också användas. Dessa kan ge mer skalbara data för finskaliga ekologiska studier, inklusive data från ljusdetektering och varierande (LiDAR) sensorer (Vierling et al. 2008)............................................................... I teorin kan dessa undersökningar göras på begäran, men i praktiken är datainsamling kostsam, vilket innebär att regelbunden tidsserieövervakning begränsas operativt. En ny metod för finskalig fjärranalys håller nu på att utvecklas som skulle kunna ta itu med alla dessa operativa frågor och därmed potentiellt revolutionera den rumsliga ekologin och miljövetenskapen. Obemannade luftfartyg (UAV) är lätta och billiga luftfartygsplattformar som drivs från marken och som kan bära nyttolaster som inte är avbildade eller avbildade. UAV erbjuder ekologer en lovande väg till lyhörd, snabb och kostnadseffektiv övervakning av miljöfenomen vid rumsliga och tidsmässiga resolutioner som är lämpliga för skalor av många ekologiskt relevanta variabler. Eerging från en militär bakgrund, det finns nu ett växande antal civila organ och organisationer som har erkänt de möjliga tillämpningar av UAVs, inklusive National Oceanic och Atmosfäric Administration, som säger att UAVs "har potential att effektivt och säkert överbrygga kritiska informationsluckor" i data-sparse platser "och för vidare förståelse av nyckelprocesser i Earth sys- I ett nötskal: REVIEWS REVEIEWS Lättvikt obemannade flygfordon kommer att revolutionera rumslig ekologi • Ekologer kräver data som samlats in på lämpliga rumsliga och tidsmässiga resolutioner för en rad studier • Obemannade flygfordon (UAV) kan bära olika avbildning eller icke-imaging payloads för att tillhandahålla rumsliga dataset för en mängd olika slutanvändare • Fördelarna med UAVs är att (1) undersökning återbesöksperioder (dvs antalet upprepade flygningar över en utsedd plats) kan vara användarstyrda, (2) låg-altituerade flyg gör det möjligt för sensorer att observera marken från mer proximala positioner och potentiellt samla finare rumsliga upplösningsdata, och (3) driftkostnader är låga • Vi granskar aktuella strategier för UAV:s införande, sammanfatta deras potentiella och nya tillämpningar som kan användas för att stödja miljöforskning.
Inom detta forskningsområde belyser Anderson och Gaston REF tillämpligheten av UAV:er inom ekologiområdet och betonar att de rumsliga och tidsmässiga upplösningarna av de data som erhålls genom traditionella metoder ofta inte anpassar sig väl till den lokala ekologiinriktade forskningens krav.
Lightweight unmanned aerial vehicles will revolutionize spatial ecology
{'venue': None, 'journal': 'Frontiers in Ecology and the Environment', 'mag_field_of_study': ['Biology']}