Syftet med denna studie är att undersöka de rumsliga och tidsmässiga egenskaperna hos helgarbetsepisoder. Vi undersöker specifikt om enskilda personer arbetar under helgen och, om de arbetar, om de arbetar hemma eller utanför hemmet. Vi modellerar också tiden på dagen för helgarbetet. Den empiriska analysen i tidningen är baserad på 2000 San Francisco Bay Area Travel Survey. Resultaten visar de viktiga effekterna av vecko-/säsongseffekter, individuell demografi, arbetsrelaterade variabler, hushållets egenskaper och platsvariabler på helgens arbetsdeltagande. De modeller som uppskattas i pappret kan vara inbäddade i ett större prognossystem för aktivitetsresor under helgen. Sall och Bhat 1 Reseefterfrågan modellering har traditionellt fokuserat på att förstå och modellera individuella aktivitet-resor mönster under 5-dagars arbetsvecka (måndag-fredag). Detta fokus på vardag beror på de intensiva trafikstockningar som förekommer i de flesta stadsområden under morgon- och kvällspendlingsperioderna. Till skillnad från den stora uppmärksamheten på vardagsaktivitetens resemönster ägnas föga eller ingen uppmärksamhet åt analysen av veckoaktivitets- och resemönster inom ramen för modellering av efterfrågan på resor. Under de senaste åren har dock den totala omfattningen av resorna och trafikstockningarnas intensitet under veckosluten ökat till den punkt där dessa nivåer närmar sig veckodagsnivån. I resten av detta inledningsavsnitt motiverar vi vikten av att undersöka helgaktivitets-resemönster i allmänhet (avsnitt 1.1), kort gå igenom tidigare studier av helgarbetesdeltagande (avsnitt 1.2) och presentera det specifika målet för den aktuella forskningen (avsnitt 1.3). Det finns tre skäl till varför en undersökning av weekend aktivitet-resemönster är viktigt En andra anledning till att undersöka weekend aktivitet-resa mönster är att de temporal och rumsliga egenskaperna av veckodag och helgdag resor är helt annorlunda. Till exempel, weekendresor följer inte samma topping egenskaper som weekday resor. Lockwood och al. ange att weekendresornas topptid är under middagstid, och konstatera att längden på denna toppperiod är större än morgon- eller kvällstoppperioderna under den konventionella arbetsveckan. Dessutom kan det finnas unika trafikgeneratorer (t.ex. idrottsevenemang eller kulturevenemang) under veckosluten, vilket resulterar i trafikegenskaper som skiljer sig mycket från den typiska veckodagen. Nettoresultatet är att de nätverkslänkar som är överbelastade under helgdagarna kan vara mycket annorlunda än de som är överbelastade under vardagar, och toppperioderna förekommer i allmänhet vid tillfällen som skiljer sig från de traditionella vardagar toppperioder. En tredje orsak till att studera weekendaktivitet-resemönster är att helgresor har en betydande inverkan på luftkvaliteten. Toppperioden för helgresor inträffar under middagstid, när temperaturen är högre (Lockwood et al., 2005). Eftersom högre temperaturer underlättar bildandet av marknära ozon, leder det till en potentiellt högre ozonbildning per bilkilometer som färdas på helgdagar jämfört med vardagar. Faktum är att undersökningar av luftkvaliteten av Marr (2002) visar att marknära ozonnivåer och tillhörande hälsoproblem har varit vanligare under veckosluten jämfört med vardagar under de senaste 20 åren i Kalifornien. Sall och Bhat 3 Den en gång dominerande traditionella måndag-genom-fredag, nio till fem, arbetsvecka har gett vika idag för mer flexibla arbetsarrangemang, tack vare efterfrågan på 24-7 tjänster, och tillkomsten av internet och datorteknik. Intressant nog har det gjorts flera studier i den sociologiska litteraturen med fokus på fördelarna och kostnaderna med helgarbete och hemarbete. Tausig och Fenwick (2001) fann att fördelarna med ett alternativt arbetsschema för att balansera familje- och arbetsliv endast sannolikt kommer att förverkligas när schemat är frivilligt. De påpekar också att arbetet under veckoslutet förskjuter familjens tid, vilket kan leda till att konflikterna mellan arbete och familj ökar. Även om ökad familjetid och minskade barnomsorgskostnader ofta identifieras som fördelar med arbete i hemmet, är ett sådant arrangemang inte nödvändigtvis till nytta för familjen eller ekonomin. Ur familjesynpunkt har forskningen konsekvent visat att nyckeln till ett framgångsrikt hembaserat distansarbete är att bibehålla en fast separation snarare än att integrera arbete och familj (Mirchandani, 2000; Fitzgerald och Winter, 2001 ). Det finns tre orsaker till vikten av denna separation: roll meshing minskning (se Plek och Staines, 1985; Kingston och Nock, 1985; Kinnunen och Mauno, 1998; White och Keith, 1990), mindre arbetsaholism, och skyddet av Sall och Bhat 4 professionalism (Mirchanni, 2000). I samband med arbetsaholismen konstaterade Mirchandani att den flexibilitet som uppnås genom att arbeta i hemmet är "betald" genom att arbeta i genomsnitt 2,5 timmar/dag mer. Ur ekonomisk synvinkel kan arbete hemifrån medföra barnomsorgsersättning för att uppnå en ostörd arbetsmiljö. Även om ovanstående diskussion tyder på att det har förekommit tidigare sociologisk forskning som studerar fördelarna och kostnaderna med helgarbete (och interna arbetsarrangemang som en del av helgarbete), är vi inte medvetna om någon tidigare forskning i transportlitteraturen som undersöker benägenheten att utföra helgarbete och de rumsliga/temporala egenskaperna hos sådan helgarbetsaktivitet. Som diskuteras i detalj i Sall (2004), kan helgarbete beslut användas för att generera övergripande helg aktivitet-resa mönster. Syftet med denna studie är att undersöka om en individ arbetar under helgen och, om han/hon arbetar, om personen arbetar hemma eller utanför hemmet (dvs. arbetsnärvaro och arbetsort). Vi modellerar också tiden på dagen för helgarbetet (dvs. den tidsmässiga dimensionen av all arbetsaktivitet). Vår analys motiveras av det faktum att det, även om det har gjorts omfattande studier om vardagsarbetsrelaterade attribut och veckodag aktivitet-resa mönster (se Damm, 1980; Bhat och Singh, 2000; Pendyala et al., 2002; Strathman et al., 1994), Det har varit lite till ingen undersökning av helgen arbetsrelaterade attribut och helgdag aktivitet-resa mönster. Resten av pappret är uppbyggt på följande sätt. I nästa avsnitt diskuteras metodiken och modellformuleringen för vår studie av helgens arbetsdeltagande. I avsnitt 3 anges vilken datakälla och vilket prov som använts för analysen. I avsnitt 4 presenteras de empiriska resultaten. Avsnitt 5 sammanfattar våra resultat och konsekvenser. Sall och Bhat
Salla m.fl. REF studerade helgarbetsaktivitetsmönster i San Francisco Bay Area med hjälp av enkäter.
An Analysis of Weekend Work Activity Patterns in the San Francisco Bay Area
{'venue': None, 'journal': 'Transportation', 'mag_field_of_study': ['Economics']}