Öarna, floderna och vattendragen ger många fördelar för allmänheten, men dessa tjänster fångas inte upp på marknaderna och har visat sig svåra att kvantifiera (Brauman m.fl. 2007; Keeler m.fl. 2012)................................................................. Detta är problematiskt eftersom det behövs information om vattenresursernas värde i många politiska och regleringsmässiga sammanhang. USA:s miljöskyddsbyrå har till exempel i uppgift att uppskatta fördelarna och kostnaderna i samband med viktiga regler och förordningar som är avsedda att skydda vattenmiljöer (Griffiths et al. 2012)................................................................. Kostnads-nyttobedömningar för förändringar av vattenkvaliteten beaktas också vid utformningen av betalnings- och incitamentsprogram, liksom i beslut om fysisk planering i samband med investeringar i bevarande eller återställande av livsmiljöer (Olmstead 2010; Griffiths et al. 2012)................................................................. Brist på information om värdet av vattenkvalitetsfördelar kan komplicera motivera stora utgifter för förbättrad vattenkvalitet. Trots hög efterfrågan är uppskattningar av värdet på rent vatten ofta inte tillgängliga i relevant skala för föreslagna insatser, är tids- och resurskrävande att erhålla och är svåra att koppla till empiriska mätningar av vattenkvaliteten (Iovanna och Griffiths 2006; Keeler et al. 2012)................................................................. De vanligaste icke-marknadsbaserade metoderna för att uppskatta värdet av förbättringar av vattenkvaliteten kräver vanligtvis tidskrävande och kostsamma undersökningar, antingen för att bedöma respondenternas uttalade villighet att betala för förbättrad vattenkvalitet (Carson och Mitchell 1993) eller för att samla in information om tidigare fritidsbeteende (platser som besökts och avstånd rest till platser; se Feather et al. 1995; Phaneuf och Smith 2005; Egan m.fl. 2009 )................................................................................................................ I det första fallet görs en undersökning för att fråga respondenterna hur mycket de skulle vara villiga att betala för en given förändring av vattenkvaliteten (uttryckt preferens tillvägagångssätt). I det andra fallet får användarna information om sitt tidigare beteende, och värderingar bedöms utifrån hur mycket (i termer av tid och förlorade löner) de har medgett att få en högre kvalitet resurs eller erfarenhet (uppenbarad preferens strategi). Genom sin utformning är undersökningsdata ofta platsspecifika, begränsade i tids- och rumslig skala och inte lätta att tillämpa på andra beslutssammanhang (Freeman m.fl. 2014)................................................................. Uppskattningar av fördelarna uttrycks inte heller i termer av förändringar i vattenkvaliteten som kan kopplas till föroreningsbelastningar eller förändrad markanvändning, vilket gör det svårt att jämföra kostnader och fördelar i samband med ytterligare åtgärder för återställande eller skydd (Wilson och Carpenter 1999; Keeler m.fl. 2012)................................................................. Vi undersökte hur fritidssjöanvändare reagerar på variationer i vattnets kvalitet med hjälp av data från en online social-media-källa som ett alternativ till enkätdata. Speciellt använde vi geotaggade fotografier (bilder i samband med rumslig-koordinat metadata) som laddats upp till fotodelningswebbplatsen Flickr (www.flickr.com) för att uppskatta antalet besök i olika sjöar. Vi räknade antalet uppladdade bilder tagna av enskilda användare på unika dagar som föll inom valda gränser för varje sjö Mer än 41 000 vattenförekomster listas som nedsatta av US Environmental Protection Agency under Clean Water Act. Det kan vara kostsamt att genomföra och tillämpa bestämmelser som syftar till att åtgärda dessa försämringar, vilket kan ge upphov till frågor om värdet av de offentliga fördelar som en förbättrad ytvattenkvalitet ger upphov till. Här bedömer vi rekreationsvärdet av förändringar i vattenkvaliteten med hjälp av fritt tillgängliga geotaggade fotografier, tagna av allmänheten, som en representant för fritidsbesök i sjöar. Vi fann att en förbättrad vattenklarhet är förknippad med ett ökat antal besök i sjöar och att sjöanvändarna var villiga att ådra sig större kostnader för att besöka klarare sjöar. Sjöanvändare var villiga att resa 56 minuter längre (motsvarande USD 22 i resekostnader) för varje enmeters ökning av vatten klarhet i Minnesota och Iowa sjöar, när kontroll för andra sjö attribut. Vår strategi visar på potentialen för social-media data för att informera social-ekologisk forskning, inklusive bedömning av rekreationsfördelarna med förbättringar av vattenkvaliteten. FORSKNINGSKOMMUNIKATIONER FORSKNINGSKOMMUNIKATIONER
Keeler m.fl. REF bedömer förhållandet mellan sjöbesök och utvalda sjöattribut för mer än 1000 sjöar i Mellanvästra USA-staterna Minnesota och Iowa.
Recreational demand for clean water: evidence from geotagged photographs by visitors to lakes
{'venue': None, 'journal': 'Frontiers in Ecology and the Environment', 'mag_field_of_study': ['Environmental Science', 'Biology']}