För att till fullo förstå fenomenet med massiva öppna onlinekurser (MOOCs) är det viktigt att identifiera och kartlägga trender och mönster inom forskning om MOOCs. Denna studie gör det genom att granska 362 empiriska artiklar publicerade i peer-reviewed tidskrifter från 2008 till 2015. I denna studie användes innehållsanalys och diskursanalys för att analysera artiklarna. Trendlinjen som visar antalet artiklar per år tyder därför på att forskningen om MOOC sannolikt kommer att öka under de kommande åren. När det gäller forskningsområden visar resultaten en obalans och tre forskningsområden av femton utgör mer än hälften av all forskning om MOOC. När det gäller typer av MOOCs domineras litteraturen av forskning om xMOOCs. Talet i MOOC-artiklarna intar en mestadels neutral ståndpunkt, artiklar med en positiv syn väger tyngre än de som är negativa, och det finns en ökning i ett mer kritiskt tal. Teoretiska eller konceptuella studier föredras av forskare, även om MOOC-forskning i allmänhet inte drar nytta av att ses genom teoretiska eller konceptuella linser. 119 2013); en revolution (Friedman, 2012); en global megaklass (Bozkurt, 2016) ; en invasion (Krause & Lowe, 2014); en mania (Meisenhelder, 2013) ; och ett utbildningsord (Daniel, 2012). Mot bakgrund av sådana sprudlande diskussioner om MOOCs "identitet" anser vi att vi som ett första steg i att utforska fenomenet MOOCs och försöka förstå deras förflutna, nutid och framtid, bör undersöka forskningstrender och mönster i kroppen av forskning om MOOCs. I detta sammanhang är syftet med denna studie att ge en panoramabild av MOOC-forskningen mellan 2008 och 2015 genom att identifiera trender och mönster genom en systematisk genomgång av den relaterade litteraturen. I detta perspektiv är syftet med denna studie att behandla följande forskningsfrågor. Vilka är trenderna inom forskningsområden? Vilka är de mest undersökta MOOC-typerna? Vilka diskurser dominerar inom MOOC-forskningen? Vilka artiklar citeras mest i tidningar om MOOCs? Vilka är trenderna i metodologi och forskningsdesign (eller modeller) i uppsatser om MOOCs? Vilka är trenderna i teoretiska bakgrunder inom MOOC-forskningen? Det ökande intresset för nätverksbaserade modeller för livslångt lärande, det vill säga Massive Open Online Courses (MOOCs), har lett till insatser för att identifiera trender inom forskningen i ämnet. Även om antalet och omfattningen är begränsad har det förekommit värdefulla initiativ för att granska MOOC-forskningen i vetenskapliga artiklar, avhandlingar och i radio- och tv-sändningar och sociala medier. Den första genomgången av MOOC-forskningen genomfördes av Liyanagunawardena, Adams och Williams (2013), som granskade den publicerade litteraturen om MOOCs mellan 2008 och 2012. De identifierade och analyserade 45 peer-reviewed papper. Resultaten av deras studie visar att forskningen om MOOCs ökade dramatiskt efter att de hade funnits 2008; samverkande forskningsinsatser var populära, och forskning om MOOCs behandlade flera områden av detta aktuella område-från pedagogik och teori till teknik. Gašević, Kovanović, Joksimović och Siemens (2014) genomförde en analys av 266 bidrag till MOOC Research Initiative (MRI) 2013, som finansierades av Gates Foundation. De undersökte de huvudsakliga forskningsteman och forskningsmetoder som används i dessa studier. De fann att socialt lärande som tema fick det största intresset, och blandade metoder var det mest föredragna forskningstänkandet.
En annan utvärderingsstudie samma år visade att forskningsmönster och trender i MOOC-studier omfattar tre huvudsakliga forskningsområden: teorier och modeller och teorier, elevers egenskaper och undervisningsdesign REF.
Trends and Patterns in Massive Open Online Courses: Review and Content Analysis of Research on MOOCs (2008-2015)
{'venue': None, 'journal': 'The International Review of Research in Open and Distributed Learning', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}