Syfte: Att dela studiedata inom forskarvärlden skapar spänningar mellan två viktiga varor: att främja vetenskapliga mål och skydda studiedeltagarnas integritetsintressen. Studien har utformats för att undersöka forskningsdeltagarnas och eventuella framtida deltagares uppfattningar, övertygelser och attityder när det gäller genomomfattande föreningsstudier och arkivbaserad forskning. Metoder: Fokusgruppssessioner med (1) nuvarande forskningsdeltagare, (2) surrogatbeslutsfattare och (3) tre åldersdefinierade kohorter (18-34 år, 35-50, 50 år). Resultat: Deltagarna uttryckte en rad olika åsikter om att ett brett utbyte av genetisk och fenotypisk information för forskningsändamål är godtagbart genom stora, allmänt tillgängliga databaser. De flesta ansåg att det är en samhällsnytta att göra avidentifierad studiedata tillgänglig för forskarsamhället. Det var vanligt med integritets- och sekretessfrågor, även om de inte nödvändigtvis skulle utesluta deltagande. R ecent tekniska framsteg har minskat kostnaderna och ökat genomförbarheten av genom-wide association studier (GWAS), och ännu mer omfattande genomic undersökning, i form av hela-exom forskning och full genom re-sekvensering, är på horisonten. Eftersom bidraget från enskilda genvarianter till vanliga sjukdomar tenderar att vara liten, och eftersom mer definitiva mutationer tenderar att vara ganska sällsynta, dessa former av forskning kräver stora provstorlekar-i vissa fall, tiotusentals deltagare. 1.2 Att dela studiedata inom forskarvärlden är en attraktiv lösning på problemet med att samla in tillräckliga dataset; den lovar också att öka forskningseffektiviteten, maximera nyttan av befintliga dataset och samtidigt minimera deltagarbördan. Dessa fördelar har informerat de nationella hälsoinstituten (NIH) om de strategier som syftar till att främja datadelning. 3, 4 Att göra sådana uppgifter tillgängliga för forskarvärlden skapar dock spänningar mellan två viktiga varor: att främja vetenskapliga mål och skydda studiedeltagarnas integritetsintressen. [5] [6] [7] [8] [9] Eftersom varje persons DNA är unikt garanterar det traditionella sättet att skydda forskningsdeltagarnas integritetsidentifiering av studiedata och biospecimens inte skydd. 10 -14 Dessutom finns det kompromisser mellan avidentifierande och andra möjliga deltagares intressen, t.ex. förmågan att ta emot enskilda forskningsresultat eller möjligheten att dra sig tillbaka från forskningsdeltagandet. 9, 15, 16 Många tidigare studier har präglat potentiella deltagares syn på vilja att delta i biobanker och relaterade former av befolkningsbaserad genomisk forskning och hur informerat samtycke bör hanteras. [17] [18] [19] [20] [21] [23] [24] [25] [26] [27] [28] [29] [29] [30] [31] [32] [33] Det finns också en del publicerade rapporter om deltagarnas synpunkter på forskningens tillgång till journaldata. 34 -39 Men relativt lite är känt om deltagarnas och allmänhetens attityder och uppfattningar om nyare mekanismer för datadelning, såsom den federala databasen över genotyper och fenotyper (dbGaP), utformad för att göra stora mängder genotypisk och fenotypisk information om enskilda deltagare tillgänglig för alla kvalificerade forskare. McGuire m.fl. 40 har beskrivit forskningsdeltagarnas preferenser när det gäller informerat samtycke till offentliggörande av uppgifter, medan Kaufman m.fl. 41, 42 har undersökt allmänna åsikter om en stor prospektiv genetisk kohortstudie som övervägs av National Human Genome Research Institute. Lemke m.fl. 43 nyligen rapporterade resultaten från fokusgrupper med deltagare i bioarkiv och allmänheten, där de fann "varierande åsikter" när det gäller datadelning. Studien har utformats för att undersöka forskningsdeltagarnas och eventuella framtida deltagares uppfattningar, övertygelser och attityder när det gäller GWAS och arkivbaserad forskning. I den här artikeln rapporterar vi studieresultat med avseende på deltagarnas åsikter om datadelning. Studien genomfördes som en del av det elektroniska nätverket Medical Records and Genomics (eMERGE) Network, ett forskningskonsortium som finansieras av National Human Genome Research Institute och National Institute of General Medical Sciences för att undersöka genomförbarheten av att använda elektronisk journal (EMR) data för att härleda tillförlitliga fenotypiska data för användning i GWAS. Vårt projekt, ett samarbete mellan Group Health Research Institute, University of Washington, och Fred Hutchinson Cancer Research Center, använder en befintlig datauppsättning från Adult Changes in Thought (ACT) Study för att utföra proof-ofconcept GWAS av demens, karotidartär aterosklerotisk sjukdom, och biverkningar i samband med statin användning. Projektet omfattar också ett mål som är specifikt inriktat på att förstå de etiska och sociala konsekvenserna av sådan forskning, med det slutliga målet att informera om policyutveckling. ACT Study är en kohortstudie av åldrande och demens och efterföljaren till en modell Alzheimers sjukdom patientregister finansieras sedan 1986 av National Institute on Aging. 44 Kohortstudien inleddes 1994 med inskrivning av en slumpmässigt utvald population på 2 581 personer över 65 år som var kända för att inte ha demens vid tidpunkten för inskrivningen. Projektet har fokuserats på att upptäcka markörer och riskfaktorer för Alzheimers sjukdom och relaterade demenssjukdomar samt
Trinidad och al. REF utforskade inställningen hos forskningsdeltagare och eventuella framtida deltagare när det gäller Genome-Wide Association Studies (GWAS): de upptäckte att deltagarna uttryckte en mängd olika åsikter om att ett brett utbyte av genetisk och fenotypisk information för forskningsändamål kan accepteras genom stora, allmänt tillgängliga databaser.
Genomic research and wide data sharing: Views of prospective participants
{'venue': 'Genetics in Medicine', 'journal': 'Genetics in Medicine', 'mag_field_of_study': ['Medicine']}