Könsobalansen i STEM-ämnen dominerar aktuella debatter om kvinnors underrepresentation i akademin. Men kvinnor är väl representerade på PhD nivå i vissa vetenskaper och dåligt representerade i vissa humaniora (t.ex., 2011, 54% av U.S. Ph.D.'s i molekylärbiologi var kvinnor jämfört med endast 31% i filosofi). Vi antar att kvinnor över hela det akademiska spektrumet är underrepresenterade inom områden vars utövare anser att rå, medfödd talang är huvudkravet för framgång, eftersom kvinnor är stereotypa som inte har sådan talang. Denna hypotes sträcker sig också till afroamerikaners underrepresentation, eftersom denna grupp är föremål för liknande stereotyper. Resultat från en riksomfattande undersökning av akademiker stödjer vår hypotes (som benämns den fältspecifika kunskapshypotesen) över tre konkurrerande hypoteser. L aboratory, observational, och historiska bevis avslöjar genomträngande kulturella föreningar som förbinder män men inte kvinnor med rå intellektuell talang (1-4). Med tanke på dessa stereotyper i omgivningen kan kvinnor vara underrepresenterade inom akademiska discipliner som anses kräva sådan inneboende lämplighet. Vi kallar detta den fältspecifika förmåga troshypotesen ( fikon. S1 )............................................................................................................... Aktuella diskurser om kvinnor i akademin fokuserar främst på kvinnors underrepresentation inom (natur)vetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik (STEM) (5). STEM - discipliner varierar dock i deras kvinnliga representation ( fikon. S2 ) (5, 6). Nyligen har kvinnor tjänat ungefär hälften av alla doktorer inom molekylärbiologi och neurovetenskap i USA, men mindre än 20% av alla doktorer inom fysik och datavetenskap (7). Samhällsvetenskap och humaniora (SocSci/Hum) uppvisar liknande variabilitet. Kvinnor tjänar för närvarande mer än 70% av alla doktorsexamen i konsthistoria och psykologi, men mindre än 35% av alla doktorsexamen i ekonomi och filosofi (7). En utvidgning av tillämpningsområdet för undersökningar utanför STEM-områdena kan därför avslöja nya förklaringar och lösningar på könsskillnader (8). Vi erbjuder bevis för att den fältspecifika kunskapshypotesen kan förklara fördelningen av könsskillnader över hela det akademiska spektrumet. Individernas uppfattningar om vad som krävs för att lyckas i en aktivitet varierar i deras betoning på fasta, medfödda talanger (9). På liknande sätt kan utövare av olika discipliner variera i den utsträckning som de tror att framgång i deras disciplin kräver sådan talang. Eftersom kvinnor ofta är negativt stereotypa på denna dimension (1-4), kan de finna de akademiska fält som betonar sådan talang att vara ogästvänlig. Det finns flera mekanismer genom vilka dessa fältspecifika färdigheter kan påverka kvinnors deltagande. De utövare av discipliner som betonar rå lämplighet kan tvivla på att kvinnor har denna typ av lämplighet och kan därför uppvisa fördomar mot dem (10). Tyngdpunkten på rå lämplighet kan aktivera negativa stereotyper i kvinnors egna sinnen, vilket gör dem sårbara för stereotypa hot (11). Om kvinnor internaliserar stereotyperna kan de också besluta att dessa områden inte är för dem (12). Som ett resultat av dessa processer, kvinnor kan vara mindre representerade inom "briljans-krävda" områden. Vi använde en storskalig, riksomfattande studie av akademiker från 30 discipliner för att utvärdera den fältspecifika kunskapstron hypotes, tillsammans med tre konkurrerande hypoteser. Den första konkurrenten handlar om möjliga könsskillnader i villighet eller förmåga att arbeta långa timmar (13): Ju mer krävande en disciplin när det gäller arbetstid, desto färre kvinnor. Den andra konkurrerande hypotesen gäller möjliga könsskillnader i slutet av lämplighetsfördelningen [(14, 15); men se (16, 17) för kritik]. Sådana skillnader kan orsaka större könsskillnader inom områden som, på grund av sin selektivitet, tar prover från den yttersta högern i lämplighetsfördelningen: Ju mer selektiv en disciplin, desto färre kvinnor. Den tredje konkurrerande hypotesen gäller möjliga skillnader mellan områden i den utsträckning som de kräver systemisering (förmågan att tänka systematiskt och abstrakt) eller empati (förmågan att förstå tankar och känslor på ett insiktsfullt sätt): Ju mer en disciplin prioriterar systemisering över empati, desto färre kvinnor (14, 18, 19). Våra rön tyder på att den fältspecifika kunskapshypotesen, till skillnad från dessa tre konkurrenter, kan förutsäga kvinnors representation i hela akademin, liksom representationen av andra liknande stigmatiserade grupper (t.ex. afroamerikaner). Vi undersökte fakulteter, postdoktorer och doktorander (N = 1820) från 30 discipliner (12 STEM, 18 SocSci/Hum) (tabell S1) vid geografiskt varierande offentliga och privata forskningsuniversitet över hela USA. Deltagarna ställdes frågor om sin egen disciplin (tabell S2); svaren i varje disciplin var genomsnittliga (tabellerna S3 och S4), och analyser genomfördes över discipliner (inte individer). Som vår beroende åtgärd använde vi procentandelen kvinnliga doktorander i varje disciplin (7). För att bedöma fältspecifika kompetenser bad vi deltagarna att värdera sitt samtycke till fyra uttalanden om vad som krävs för framgång inom deras område (t.ex. "Att vara en toppvetare av [disciplin] kräver en speciell lämplighet som helt enkelt inte kan läras ut") (tabell S2). De svarande bedömde både i vilken utsträckning de personligen samtyckte till dessa uttalanden och i vilken utsträckning de trodde att andra människor inom deras område skulle instämma i uttalandena. Eftersom svaren på dessa åtta frågor visade mycket liknande mönster (a = 0,90), var de genomsnittliga för att producera en fältspecifik förmåga tro poäng för varje disciplin (med högre poäng indikerar mer betoning på rå förmåga). Som väntat, ju mer ett fält värderade begåvadhet, desto färre kvinnliga Ph.D.'s. Fältspecifika trospoäng var signifikant korrelerade med kvinnlig representation över alla 30 fält [korrelationskoefficient r(28) = −0,60, P < 0,001], i STEM ensamt [r(10) = −0,64, P = 0,025], och i SocSci/Hum ensamt [r(16) = −0,62, P = 0,006] (Fig. 1).................................................................. I en hierarkisk regression med en STEM indikator variabel som anges i det första steget och fältspecifika förmåga tro poäng som anges i det andra (tabell 1, modeller 1 och 2), lägga till förmågan tro variabeln avsevärt ökade variansen redovisas, DR 2 = 0,29, P < 0,001. För att bedöma arbetskraven bad vi deltagarna att rapportera hur många timmar de arbetade per vecka, på campus och utanför campus (tabell S2). Det fanns inget samband mellan det totala antalet arbetade timmar (vid plus utanför lägret) och kvinnlig representation, r(28) = −0,03, P = 0,895. Kvinnor tenderade att vara underrepresenterade inom områden vars utövare arbetade mer på campus, men detta samband var inte heller signifikant, r(28) = −0,32, P = 0,088. Inga signifikanta korrelationer med on- campus timmar hittades vare sig inom STEM, r( 10 = 0, 46, P = 0, 31 (observera den positiva koefficienten här), eller inom SocSci/ Hum, r( 16) = − 0, 07, P = 0, 772. Lägga till on-campus timmar till den hierarkiska regression förutsäga
Forskning visar att kvinnor är betydligt underrepresenterade inom akademiska områden "tros kräva attribut som briljans och geni" REF inklusive datavetenskap.
Expectations of brilliance underlie gender distributions across academic disciplines
{'venue': 'Science', 'journal': 'Science', 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}