Ett experiment utfördes för att undersöka de relativa bidragen av syntaktisk form och innehåll till villkorligt resonemang. Den valda innehållsdomänen var orsakssambandet. Villkorliga uttalanden som beskrev orsakssamband (om <orsak), då <effekt» var inbäddade i enkla argument vars förgreningar styrs av reglerna för sanningsfunktionell logik (dvs modus puns, modus tollens, förnekande av föregångaren, och bekräftande därav följande). Orsaksangivelserna skilde sig åt i fråga om antalet alternativa orsaker och invalidiserande tillstånd som kännetecknade orsakssambandet. (En funktionsstörning är en händelse som hindrar en effekt från att inträffa även om en relevant orsak finns.) Försökspersonerna var tvungna att bedöma om varje arguments slutsats kunde godtas eller inte. Domarna befanns variera systematiskt med antalet alternativa orsaker och invalidiserande förhållanden. Slutsatserna av argument baserade på villkor med få alternativa orsaker eller invalidiserande villkor ansågs vara mer godtagbara än slutsatser baserade på dem med många.
Villkorlig anger ofta ett orsakssamband där föregångaren (den om en del) orsakar följden (den dåvarande delen) (baserat på REF ).
Conditional reasoning and causation
{'venue': 'Memory & cognition', 'journal': 'Memory & cognition', 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}