I offentligt politiskt samtal följs ofta symboliska uttryck som används av en deltagare upp och "motas" av andra deltagare genom ironiska och/eller sarkastiska anspelningar eller citat, som syftar till att fördöma den föregående versionen och/eller härleda en ny, kontrarisk slutsats från den. Vad är förhållandet mellan det bildliga malluttrycket och dess ironiska eller sarkastiska varianter? Med hjälp av data från en corpus som dokumenterar 25 års debatt i Storbritannien om nationens plats i hjärtat av Europa undersöker denna tidning samspelet mellan metafor, ironi och sarkasm i den offentliga diskursen. Vi visar att den "uppenbarade karriären" av denna metaforiska slogan bifurcates i två delar, dvs. En positiv, optimistisk användning kontra hånande och hånfulla användningar som avbildar Europas hjärta som sjuk, död, icke-existerande eller rutten. Det hävdas att samtalsdeltagarna måste behålla den optimistiska mallversionen som referenspunkt i diskursens minne för att uppnå de avsedda ironiska och/eller sarkastiska effekterna, och att de senare är nödvändiga för att hålla parollen "alive" metaforisk. : diskursens historia, ekoniska uttalanden, uppföljning, ironi, metafor, metarepresentation, citat, sarkasm 2 Nyckelord Den offentliga debatten kring folkomröstningen om Förenade kungarikets utträde ("Brexit") från Europeiska unionen (EU) har bevittnat en sorts väckelse för en metaforisk slogan om Storbritanniens förbindelser med EU som redan hade förklarats "döda" flera gånger, dvs. att Storbritannien är eller bör (inte) stå i centrum för Europa. Offentliga röster som motsätter sig Brexit har använt det som en slogan för att antyda att Storbritannien skulle ha det bättre och bör stanna kvar i EU, som följande exempel visar: Användningen av begreppet "hjärta" i uttalanden som förmedlar en negativ utvärdering av EU i de senare exemplen kan vid första anblicken tyckas underlig. Med tanke på de positiva konnotationerna av "hjärta" i den allestädes närvarande frasen (vid) hjärtat av, liksom i andra idiomatiska och ordspråkliga uttalanden på engelska, 1 dess övertygande användning, som i exempel (1) -(3), verkar mycket mer troligt. Det är konventionellt och inte metaforiskt mycket levande, med "hjärtats" element som först och främst betecknar begreppet "centralitet", och endast svagt benämner en "kroppsrelaterad" betydelse. 2 Så, vad som händer när "hjärta" elementet i slogan omtolkas som en rutten 1 Niemeyer (2000) har visat att den konceptuella motivationen av HEART-baserade idiom och metaforer på engelska är övervägande positivt partisk, t.ex. genom att de respektive referenserna betecknas som väsentliga, autonoma, värdefulla och levande. Negativt partiska idiom (kallt hjärta, hjärta av sten) verkar vara mindre frekvent och begränsad i användning. , vol. ).......................................................................................... 1: 1213 och Roget's International Thesaurus, 1996 eller ohälsosamt organ av en sviktande organism? Denna fråga vinner en diskurshistorisk dimension när vi tar hänsyn till att parollen hade sin "annons" skriven redan 1994: I detta avsnitt citerar författaren ett tidigare uttalande av den dåvarande konservativa premiärministern J. Major från tre år tidigare, där Major hade använt den europeiska frasens hjärta för att ge ett optimistiskt löfte om ett konstruktivt engagemang i EU. Nu, 1994, kritiseras hans goda avsikter sarkastiskt av den oberoende journalisten genom att kombinera citatet med idén om en blodpropp som bara skulle kunna döda Europas hjärta. Detta sarkastiska fördömande i den sista meningen bekräftar domen i det inledande uttalandet om att själva hjärtmetaforen har dött (upphörde att slå): alltså slås både metaforen och dess innehåll samman till en (påstått) döende varelse. Som en metaforisk blandning (Fauconnier och Turner 2002, pp. 126-131), 3 passagen är 3 "blandningen" här förstås i betydelsen av ett "dubbelskopsnät av begreppsmässig integration, som gör det möjligt för kombinationen av motstridiga "mentala utrymmen" (Fauconnier 1994) att generera en framväxande ny konstruktion som inte behöver vara sakligt eller logiskt konsekvent. Detta begrepp "blend" skiljer sig från det som utvecklats av Pálinkás (2014) 5 så detaljerat att dess kommunikativa effekt måste innehålla "mervärde" för att vara värt den extra förståelse ansträngning av läsaren. Detta är verkligen fallet: exemplet (7) återger och förlänger inte bara metaforen utan ger en sarkastisk kommentar till staten de brittiska EU-debatterna - vid en tidpunkt då "Brexit" fortfarande verkade långt borta. Denna artikel undersöker samspelet mellan metafor och sarkasm samt ironi med hänvisning till en verklig användning corpus dokumenterar utvecklingen av slogan Storbritannien i hjärtat av Europa över 25 år. Dess syfte är trefaldigt: för det första kommer vi att kartlägga den "uppenbarade karriären" av denna metaforiska slogan som en serie omkontextualiseringar som har påverkat dess utvärderingsfördomar och resulterat i två huvudsakliga motsatta användningsversioner; för det andra hävdar vi att även dess ironiska och/eller sarkastiska användningar fortfarande förutsätter den optimistiska användningsmallen, så att den senare på sätt och vis aldrig har försvunnit helt från den konceptuella "scenario" som framkallas av metaforen, och för det tredje föreslår vi en distinktion mellan ironiska och sarkastiska användningar som bygger på deras förhållande till den tidigare "templatanvändning" (snarare än att behandla sarkasm precis som en "instinkande" form av ironi). Metafor, ironi och sarkasm som "uttryck"
Musoff REF använde kategorisk falskhet som metafor och motsägelsefull som ironi/sarkasm för att ta reda på skillnaden mellan ironi och sarkasm.
Metaphor, irony and sarcasm in public discourse
{'venue': None, 'journal': 'Journal of Pragmatics', 'mag_field_of_study': ['Sociology']}