De senaste åren har det skett en ökning av de demokratiska innovationerna [Smith 2009 ] som syftar till att öka allmänhetens deltagande i beslutsfattandet. Denna iakttagelse, tillsammans med den ökande förekomsten av internetbaserad kommunikation, pekar på en mycket verklig möjlighet att genomföra deltagande demokratier på en stor skala där varje individ uppmanas att bidra med sina idéer och åsikter [Salganik och Levy 2012]. En viktig fråga i genomförandet av crowdsourcing experiment av denna typ är aggregeringsproblemet: med tanke på ett stort antal idéer, hur kan man identifiera de bästa idéerna utan att kräva någon individ, vare sig en utsedd statlig expert eller en deltagare, att spendera för mycket tid eller ansträngning i utvärderingsprocessen? Ett naturligt förhållningssätt till aggregering i den demokratiska miljön är att använda röstningsregler, även kallade sociala valfunktioner [Brandt et al. 2012], för att hitta de bästa idéerna. I detta dokument presenterar vi teoretiska och empiriska resultat som visar nyttan av omröstningsregler för deltagardemokratier. Vi ger först algoritmer som effektivt framkallar - approximationer till två framträdande röstregler: Borda-regeln och Condorcet-vinnaren. Detta resultat kringgår tidigare oöverkomliga lägre gränser [Conitzer och Sandholm 2005] [Service och Adams 2012] och är förvånansvärt starkt: även om antalet idéer är lika stort som antalet deltagare, kommer varje deltagare bara att behöva göra ett logaritmiskt antal jämförelser, en exponentiell förbättring jämfört med det linjära antal jämförelser som tidigare behövdes. I grund och botten visar vi att dessa omröstningsregler, som skalar ineffektivt, kan vara lätta att genomföra när vinnaren vinner med marginal eller en approximation räcker. Vi demonstrerar tillvägagångssättet i ett experiment i Finlands nyligen genomförda reform av vägtrafiklagstiftningen [Aitamurto och Landemore 2013]. Det finska experimentet, som vi kommer att hänvisa till från och med nu, engagerade finländarna i 1) att identifiera problem, 2) att föreslå lösningar och 3) att utvärdera idéer för offroadtrafiklagen. I utvärderingsskedet deltog 308 deltagare i rankning av idéer i 41 olika ämnen, varav vart och ett hade ett antal idéer från 2 till 15. För = 0,05 och 0,1 visar vi att det totala antalet jämförelser som behövs för alla deltagare är linjärt i antalet idéer och att konstanten inte är stor. Som ett exempel, när den härledda linjära trenden extrapoleras till fallet med att samla 100 idéer med 1000 deltagare, kräver ett fel på 0,05 endast att varje deltagare gör 19 jämförelser. Om vi bara behöver ett fel på 0,1, då åtta jämförelser räcker. Slutligen noterar vi några andra experimentella observationer som stöder användningen av omröstningsregler för aggregering. För det första observerar vi att betyg, ett av de vanligaste alternativen till rankning, visade effekter av partiskhet i våra data. För det andra visar vi att mycket få av ämnena saknade en Condorcet-vinnare, ett av de framträdande negativa resultaten i omröstningen. Slutligen visar vi data som tyder på en potentiell framtida riktning: användningen av partiella rankningar i stället för parvisa jämförelser för att ytterligare minska uppviglingstiden.
REF utvecklar en algoritm som kan approxima Borda regeln, med tanke på ett antal jämförelser av varje väljare som är logaritmisk i antalet kandidater.
Crowdsourcing for Participatory Democracies: Efficient Elicitation of Social Choice Functions
{'venue': 'HCOMP', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}