Genomsnittlig svarstid och tillgänglighet som optimeringskriterier för kontrollpunktsplacering ersätts bättre av fungerande formler som beräknar förhållandet mellan marginalvinsten för användare som upplever systemfel och (förmodligen liten) förlust i genomsnitt för alla användare. OPTIMISERINGSKRITERIER FÖR CHECKPOINT PLACEMENT Kontrollen blir allt populärare i realtids- och databassystem som ett sätt att mildra konsekvenserna av misslyckande. Checkpointing innebär att lagra autentiserad processtillståndsinformation som sedan kan användas i händelse av att den berörda beräkningen inte startas om från den senaste kontrollpunkten, istället för från början. Det finns ett antal artiklar i litteraturen som handlar om det optimala antalet och placeringen av kontrollpunkter [1-6, 9, 10]. Vårt syfte här är att ta upp en viktig punkt som har förbisetts, dvs. även om de analyser som presenteras ofta är geniala och eleganta, ifrågasätts deras praktiska giltighet genom ett olämpligt val av optimeringskriterier. Vi föreslår alternativa kriterier som vi anser vara av större praktisk relevans. I varje publicerad analys av optimal kontroll som vi har sett, de enda optimeringskriterier som används är medel svarstid och / eller tillgänglighet. Ingen uttrycklig motivering för detta ges någonsin. En vårdslöshet i valet av optimeringskriterier kan resultera i otillräckliga och vilseledande prestandaanalyser, för i verklig mening är optimeringskriterier relativa, inte absoluta. Den enkla åtgärden att välja ett visst kriterium innebär att de resultat som följer åsidosätts. Per definition har detta arbete delvis fått stöd av NASA under Grant NAG 1-296. Alla åsikter som uttrycks här är författarnas och representerar inte nödvändigtvis NASA:s åsikter. All korrespondens angående den här tidningen skulle han skicka till Kang G. Shin. optimeringskriterier specificerar den vara som är viktig och därför ska optimeras. Optimeringskriterier har en mycket subtil inverkan på hur systemen ses. På sätt och vis är det språk genom vilka vi försöker förmedla systemprestanda. Vi vet av erfarenhet med naturliga språk att dessa inte bara påverkar det sätt på vilket idéer uttrycks, utan också själva idéerna. Optimeringskriterier är inget undantag. De manipulerar vår syn på systemets beteende och förvränger det för att passa en prefabricerad form. Av denna anledning avgör valet av optimeringskriterier den praktiska nyttan av de resultat som sedan härleds. Optimeringskriterier är resultatmått. För att kunna välja dem på rätt sätt är det viktigt att avgöra vad det är vi vill uttrycka. I detta fall, när vi vill mäta de fördelar som uppstår genom kontroll, är det bäst att handla med de fördelar som härrör från dem mot de allmänna omkostnader som de medför: med andra ord att genomföra en värdeanalys. För det första ska vi visa varför den genomsnittliga svarstiden och tillgängligheten inte gör det på ett effektivt sätt och därför är otillräckliga resultatåtgärder för kontrollpunkter. Medel svarstid har länge varit ett favoritmått på datorprestanda bland köande analytiker. Det är mycket lättare att beräkna än de högre ögonblicken av svarstid. Det vill säga, det är ibland lätt att få den genomsnittliga svarstiden även när svarstiden fördelningen är mycket svårt eller omöjligt att beräkna.
I REF, Krishna et al. påpeka att optimeringskriterierna för kontrollpunktens placering är att handla med de fördelar som härrör från kontroll av de allmänna omkostnaderna.
Optimization criteria for checkpoint placement
{'venue': 'CACM', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}