Politiska beslutsfattare uppmuntrar utvecklingen av standardiserade och konsekventa metoder för att kvantifiera de elektriska belastningseffekterna av efterfrågeflexibilitetsprogram. För belastningspåverkan är en väsentlig del av analysen uppskattningen av belastningsprofilen vid baslinjen. I detta dokument presenterar vi en statistisk utvärdering av prestandan hos flera olika modeller som används för att beräkna basvärden för kommersiella byggnader som deltar i ett efterfrågeresponsprogram i Kalifornien. I vårt tillvägagångssätt använder vi modellen för att uppskatta basbelastningar för en stor uppsättning proxyhändelser dagar för vilka de faktiska belastningsdata är också tillgängliga. Mätningar av noggrannheten och förväntningen hos olika modeller, betydelsen av vädereffekter och effekten av att tillämpa morgonjusteringsfaktorer (som använder data från dagen för händelsen för att justera det beräknade basvärdet) presenteras. Våra resultat tyder på att (1) noggrannheten hos baslinjelastmodeller kan förbättras avsevärt genom att tillämpa en morgonjustering, (2) karakteriseringen av byggnadsbelastningar genom variabilitet och väderkänslighet är en användbar indikator på vilka typer av baslinjemodeller kommer att fungera bra, och (3) modeller som innehåller temperatur antingen förbättra noggrannheten hos modellen passar eller inte ändra den.
En statistisk utvärdering av prestandan hos olika kommersiella byggbaslinjemodeller som analyserar vädrets betydelse och morgonjusteringsfaktorerna ses i REF.
Statistical analysis of baseline load models for non-residential buildings
{'venue': None, 'journal': 'Energy and Buildings', 'mag_field_of_study': ['Engineering']}