De politiska beslutsfattarna efterlyser nya socioekonomiska åtgärder som återspeglar subjektivt välbefinnande, som komplement till traditionella åtgärder för materiell välfärd som bruttonationalprodukt (BNP). Självrapportering har visat sig vara någorlunda korrekt när det gäller att mäta ens välbefinnande och bekvämt stämmer med känslor som uttrycks i sociala medier (t.ex. de som är nöjda med livet använder mer positiva än negativa ord i deras Facebook-statusuppdateringar). Innehållet i sociala medier kan på så sätt användas för att spåra individers välbefinnande. En fråga som lämnas outforskad är om sådant innehåll kan användas för att spåra välbefinnande i hela fysiska samhällen också. I detta syfte anser vi att Twitter-användare är baserade i en mängd olika folkräkningar i London och studerar relationen mellan känslor som uttrycks i tweets och samhällsekonomiskt välbefinnande. Vi finner att de två är mycket korrelerade: ju högre det normaliserade känslopoänget på en gemenskaps tweets, desto högre är samhällets socioekonomiska välbefinnande. Detta tyder på att övervakning tweets är ett effektivt sätt att spåra samhällets välbefinnande också. Allmänna villkor
har visat ett samband mellan den känsla som uttrycks i tweets som härrör från invånare i London stadsdelar och stadsdelarnas välbefinnande REF.
Tracking "gross community happiness" from tweets
{'venue': "CSCW '12", 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Computer Science']}