I detta kapitel presenteras en teoretisk ram och preliminära resultat för manuell kategorisering av explicit information om säkerhet i 32 engelska tidningsartiklar. Vårt bidrag ligger i en föreslagen kategoriseringsmodell och analytisk ram för identifiering av säkerhet. Säkerhet presenteras som en typ av subjektiv information som finns i texter. Uttalanden med tydliga säkerhetsmarkörer identifierades och kategoriserades enligt fyra hypotetiska dimensioner - nivå, perspektiv, fokus och tid av säkerhet. De preliminära resultaten visar en övergripande lovande bild av förekomsten av säkerhetsinformation i texterna och visar dess känslighet för manuell identifiering inom den föreslagna fyradimensionella säkerhetskategoriseringsanalysen. Våra slutsatser är att den redaktionella urvalsgruppen hade en betydligt högre frekvens av markörer per mening än urvalsgruppen av nyheter. För ledare, hög grad av säkerhet, författarens åsikt, och framtid och nutid var de mest befolkade kategorierna. För nyheter, de vanligaste var höga och måttliga nivåer, direkt involverade tredje parts synvinkel, och tidigare tid. Dessa mönster har positiva praktiska konsekvenser för automatiseringen. Nyckelord: säkerhet, säkerhet identifiering, säkerhet kategorisering modell, subjektivitet, manuell märkning, naturliga språkbehandling, lingvistik, informationsextraktion, informationshämtning; osäkerhet, tvivel, epistemiska kommentarer, bevis, häckar, säkring, säkerhet uttryck; nivåer av säkerhet, synvinkel, kommentera åsikter; tidningsartikel analys, analys av redaktionella. 1 Analytisk ram Områdena informationsextraktion (IE) och behandling av naturligt språk (NLP) har ännu inte tagit itu med uppgiften att identifiera säkerhet. Den utgör en pågående teoretisk utmaning och en utmaning för genomförandet. Även om lingvistiklitteraturen har ett överflöd av intellektuella undersökningar av nära relaterade begrepp, har den ännu inte försett NLP med en helhetssyn som skulle omfatta tydliga definitioner, teoretiska underlag, validerade analysresultat och en vision för praktiska tillämpningar. Att frigöra potentialen och visa hur användbar säkerhetsanalysen är i en informationssökande situation är drivkraften bakom denna preliminära forskning. En viss identifikation definieras här som en automatiserad process för att extrahera information från säkra texter eller enskilda uttalanden längs fyra hypotetiska aspekter av säkerhet, nämligen: • vilken grad av säkerhet som anges (Level), • vars säkerhet är inblandad (PERSPECTIV), • vad som är föremål för säkerhet (FOCUS), och • vilken tidpunkt säkerheten uttrycks (TIME). Vissa författare strävar medvetet efter att åstadkomma en viss effekt av visshet på grund av utbildning eller öppna instruktioner. Andra kan göra det oavsiktligt. En författares säkerhetsnivå kan förbli konstant i en text och vara obemärkt av läsaren, eller också kan den variera från uttalande till uttalande och på ett flagrant sätt dra till sig läsarnas uppmärksamhet. Det kan finnas tydliga spår av sådana författares beteende som kan bli uppenbart vid en närmare undersökning med en systematisk teoretisk ram. Svårigheten är att urskilja sådana spår vid diskursen, syntaktiken, semantiska och lexikala nivåer, varhelst sådan explicit information finns tillgänglig och för att kunna känna igen dessa explicita markörer med en serie NLP-algoritmer. Vikten av att bedöma hur vissa författare handlar om sina uttalanden är uppenbar, särskilt i strömmen av ständigt uppdaterade nyhetsrapporter. Läsarna vill till exempel veta hur säkra författare eller experter kan vara på förändringar i den offentliga politiken, om en möjlighet till politisk eller finansiell turbulens, om regeringens avsikter när det gäller räntor eller om möjligheterna till statskupp kontra fredliga maktöverföringar. Att erkänna sådana säkerhetsbedömningar skulle traditionellt betraktas som en uppgift för människor. Även om människor i viss mån kan förlita sig på den stora bild som erhållits från världskunskap och tidigare erfarenhet, kommer mycket visshetsinformation från språklig kodning i texter och kan vara tillgänglig för en systematisk analys med hjälp av NLP-algoritmer. I kombination med förmågan hos ett IE-system skulle uppgiften att avkoda information om säkerhet sedan kunna hanteras med framgång automatiskt, och resultaten skulle kunna presenteras för användarna för bekräftelse och eventuella ändringar. En typisk ordbok definition av säkerhet är "kvalitet eller sinnestillstånd av att vara fri från tvivel, särskilt på grundval av bevis" (Merriam-Webster 2004). Begreppet säkerhet inom ramen för detta kapitel omfattar ett helt spektrum av säkerhet stater som sträcker sig från tvivel till fullständig övertygelse i sanningen i ett uttalande. Det finns flera relaterade begrepp som tidigare har behandlats i NLP och lingvistik litteratur: subjektivitet, modalitet, bevisbarhet och säkring. I detta avsnitt redovisas hur dessa närbesläktade språkliga begrepp tolkas för att definiera säkerhet, och avslutas med en förteckning över termer som anses vara uttryckliga säkerhetsmarkörer. Denna studie avviker från begreppet subjektivitet. Säkerhet är en typ av subjektivitet som kan identifieras i texter. Subjektivitet har i NLP definierats som "språkaspekter som används för att uttrycka åsikter och utvärderingar" (Wiebe 1994, Wiebe m.fl. 2001................................................................ Kognitiv Grammatik beskriver subjektivitet som "en del av den begreppsmässiga strukturen hos information som ligger bakom språklig "förpackning" (Mushin 2001). Osäkerhet, eller säkerhet i termer av detta kapitel, är den spekulativa typ av subjektivitet (Wiebe 2000) som är jämförbar med andra typer av subjektivitet för vilka manuell och automatiserad märkning har visat sig vara en genomförbar NLP-uppgift (Wiebe et al. 2001 )............................................................................................................................ Subjektivitetsmärkning anses särskilt relevant för nyhetsreportagegenren (Wiebe et al. 2001)................................................................................................... När du utvecklar nyheter rapportera schemata komponenter för en automatiserad text strukturer, Liddy et al. (1993) noterade att subjektivitet eller objektivitet, som ett attribut i texterna, förtjänar särskild uppmärksamhet. De konstaterade att binära distinktioner av påståenden (t.ex. "+ subjektiva" eller "-subjektiva") kanske inte är tillräckliga för att på ett tillfredsställande sätt representera likheter och distinktioner på mikronivå i texter. Dessutom kan diskurskomponenter ha flera dimensioner inbäddade i var och en av konceptetiketterna (Liddy et al. 1995)............................................................................................................ Denna studie utforskar ytterligare mått av säkerhet i skriftliga nyhetsrapporter och redaktioner. Sannolikhet kan också ses som en mängd olika epistemiska modaliteter som uttrycks genom epistemiska kommentarer. En typ av epistemisk kommentar är visshet uttryck (t.ex., förmodligen, kanske, utan tvekan) som ger ledtrådar till författarens säkerhet eller bedömning av sanningen i ett uttalande och kvalificerar en författares inställning till uttryckt kunskap. Epistemiska kommentarer återspeglar epistemisk modalitet, som i Functional Linguistics beskrivs som en författares antaganden eller bedömningar av möjligheter som uttrycks i uttalanden, särskilt när det gäller förtroendet för de uttryckta satsernas sanning (Coates 1983). Författarens förtroende för sanningen är synonymt med visshet. Med andra ord är visshet en författares bedömning av sanningen i uttalandet. Säkerhet, särskilt på andra språk än engelska, kan uttryckas med hjälp av bevis som avslöjar en viss grad av tillförlitlighet av uttryckt information. Engelska tillgriper andra Reportive medel, såsom attributive adverbials (t.ex., antas, påstås) och rapportering verb (t.ex., anspråk, föreslå). Evidentials beskrevs ursprungligen snävt som "suffix som uttrycker subjektiva relationer... de som uttrycker subjektiv kunskap" (Mushin 2001) och senare förstås som en semantisk kategori som anger typ av informationskälla. Baserat på hennes jämförelse av makedonska, japanska och engelska corpora, Mushin (2001) drog slutsatsen att engelska saknar tydliga grammatiska markörer för bevisbarhet, och att de flesta typer av engelska diskurs är "ansiktslösa" i betydelsen att sakna epistemisk utvärdering i en grammatisk inventering av reportativa suffix eller andra rent grammatiska manifestationer. Men hon kommer till en lovande slutsats att engelska kompenserar för sådan brist på reportagemedel med andra identifierbara medel som talarna uttrycker, till exempel, att den historia de berättar var en produkt av någon annans berättande. I synnerhet noterar hon att engelska har en rik inventering av adverbials av "propositionell attityd" (Mushin 2001). Val av rapporteringsverb beror på hur starkt författaren vill anpassa sig till den rapporterade källan (Hyland 1998). Bergler m.fl. (2004) Hypotesera också att beskrivningen av källan och valet av attribut eller rapporteringsverb faktiskt kan uttrycka författarens förtroende för det tillskrivna materialet. Sådana verb kan användas "båda, för att förstärka ett påstående i texten redan, eller för att distansera författaren från det tillskrivna materialet, implicit sänka sin trovärdighet" (Anick & Bergler, 1992, som citerades i Bergler et al., 2004. Chafe (1986) föreslog en modell som tar upp tillförlitligheten hos den kunskap som kommer till uttryck genom bevisföring. Kunskapen definierades i stort sett som "den grundläggande information vars status på ett eller annat sätt är kvalificerad av bevisvärdesmarkörer", där begreppet bevisbarhet sträcker sig bortom bevis och kan vara lika inkluderande som varje "attityd till kunskap" (Chafe 1986). Med andra ord, han föreslår olika status som avslöjar tillförlitlighet av uttryckt information: "Människor är medvetna, men inte nödvändigtvis medvetet medvetna, om att vissa saker de vet är säkrare satsningar för att vara sant än andra, att inte all kunskap är lika tillförlitlig." Detta är vad som kallas "säkerhet" i detta kapitel. Chafe fortsätter: "Ett sätt på vilket kunskap kan vara kvalificerad är alltså med ett uttryck som anger talarens bedömning av dess tillförlitlighetsgrad, sannolikheten för att den är ett faktum." Chafe grad av tillförlitlighet kan uttryckas på engelska genom proposition attityd adverbials (i Mushin termer), som är samma som epistemiska kommentarer (i Coates termer), eller uttrycklig säkerhet markörer i detta kapitel termer. Termen som traditionellt förknippas med språklig osäkerhet, särskilt i vetenskapligt skrivande, är säkring. Hedging introducerades av Lackoff (1972) och har i allmänhet definierats som "ord vars jobb är att göra saker mer eller mindre suddiga". I Hyland (1998) avser säkring "alla språkliga medel som används för att indikera antingen a) bristande engagemang för sanningen värdet av ett åtföljande förslag, eller b) en önskan att inte uttrycka detta åtagande kategoriskt." I forskningsartiklar är häckar "ett avgörande sätt att lägga fram nya krav på ratificering och är bland de viktigaste inslagen som formar forskningsartikeln som det främsta verktyget för ny kunskap" (Hyland 1998). Hyland (1998) identifierar flera kategorier av hur häckar kan uttryckas i vardagligt tal och vetenskapligt skrivande. Följande lexiska markörer på ytan används för att dämpa yttrandestyrkan: epistemiska adjektiv, epistemiska adverb, lexiska verb, extra verb, prosody, taggfrågor och verbala fyllmedel. Syntaktiska markörer inkluderar om-klausuler av tillstånd och koncessioner, kontrasterande markörer (t.ex., icke desto mindre), och passivisering (t.ex., det kan ifrågasättas). Flera andra anordningar klassificeras som säkringar som endast avser vetenskapligt skrivande: säkringsmängder för avsiktlig imprecision, medger brist på kunskap, hänvisar till en källa, och hänvisar till begränsningar (av modellen, experimentella förhållanden, eller metoder) (Hyland 1998). Därför är säkring en anordning som visar brist på engagemang för uttalandet, avslöjar skepsis, uttrycker försiktighet, eller visar ett öppet sinne om ett förslag. I denna studie klassificerar säkringar redovisningarna i låga eller måttliga säkerhetsnivåer. Flera andra språkliga metoder för en författares bedömning av kunskap såsom sköldar, approximatorer (Lackoff 1972), underdrifter och trevande, liksom intensifierare (Cappon 2000), emphatics (Holmes 1990), boosters och stativ (Searle 1979 ) anses vara explicita säkerhetsmarkörer av varierande säkerhetsnivåer. Sammanfattningsvis betraktas säkerhet som en typ av subjektiv information som finns tillgänglig i texter och en form av epistemisk modalitet som uttrycks med uttryckligt kodade språkliga medel. Sådana enheter som subjektivitetsuttryck, epistemiska kommentarer, bevis, rapportering verb, attitudinal adverbials, häckar, sköldar, approximerare, underdrifter, tentativa, intensifierare, emfatics, boosters, och vidimeringar, ofta överlappar i sina definitioner, klassificeringar, och lexical representationer på engelska. I grund och botten spelar de samma roll för syftet med denna studie. De signalerar uttryckligen att det finns visshetsinformation som täcker ett fullständigt kontinuum av författares förtroende, allt från osäkra möjligheter och undanhållande av fullt engagemang till uttalanden till en säker nödvändighet, trygghet och betoning av det fulla engagemanget för uttalanden. I denna studie kallas alla dessa anordningar för explicita säkerhetsmarkörer. I resten av dokumentet utvecklar vi en säkerhetskategoriseringsmodell, rapporterar om preliminära resultat och avslutar med beskrivna utmaningar och tillämpningar. Att uttrycka en viss grad av säkerhet i språket är oundvikligt, precis som man måste ha en rumslig synvinkel. En visshet anses i allmänhet vara en pragmatisk ståndpunkt snarare än ett grammatiskt drag. Banfield (1982) konstaterade att subjektivitet, ett närbesläktat begrepp, är ett rumsligt begrepp till sin natur, och på sitt språk anses det vara placerat i en talare. Även om det är tveksamt om det kan finnas verkligt objektiva påståenden, verkar det ännu mindre troligt att det kan finnas ett uttalande utan viss säkerhet i den framlagda informationen. Varje uttalande bör potentiellt avslöja en viss pragmatisk ståndpunkt, eller en viss grad av säkerhet, men inte alla av dem är uttryckligen markerade. Den ofta använda deklarativa stämningen för att ange fakta och åsikter kan ha en underförstådd säkerhetsnivå utan någon uttrycklig indikation som skulle anses identifierbar för informationsutdrag. Uttalanden med implicita säkerhetsnivåer diskuteras inte under nuvarande kategoriseringsmodell, de grupperas i en separat kategori med ingen identifierbar explicit säkerhetsinformation. Den föreslagna säkerhetskategoriseringsmodellen skiljer mellan fyra dimensioner för uttrycklig säkerhet. Säkerhetsnivån är den första och viktigaste dimensionen. De andra tre är perspektiv, fokus och tid (Figur 1 ). Varje dimension är uppdelad i flera kategorier som skapar 72 möjliga dimension-kategorikombinationer (4 nivåer av 3 perspektiv av 2 foci av 3 gånger).  Begreppet säkerhet tycks i sig falla till nivåer. Vi föreslår uppdelningen av säkerhetsnivån i fyra kategorier -absolut, hög, måttlig och låg. Nedanstående utdrag exemplifierar en minskande grad av säkerhet från absolut säkerhet i det första exemplet till låg säkerhet i det sista. De tydliga säkerhetsmarkörerna markeras i fetstil. Att ha en uttrycklig säkerhetsmarkör som placerar ett uttalande i en av säkerheterna är det som skiljer ett säkerhetskvalificerat uttalande från ett icke-märkt uttalande. (1) Så småningom kommer revisorerna dock nästan säkert att behöva bilda ett hårt självreglerande organ som kan övervaka sina medlemmars handlingar... (ID=e24.18) (2)... men det är uppenbart att det finns en möjlighet för resten av världen att utöva påtryckningar på båda sidor för att skapa en varaktig fred som bygger på demokratiska värderingar och respekt för de mänskliga rättigheterna.  Den andra dimensionen i figur 1, säkerhetsperspektivet, separerar säkerhetsperspektivet i författarens och de rapporterade synpunkterna. Författarens säkerhet avser den som upplevde vissheten vid tidpunkten för skrivandet av ett uttalande som exemplifierats nedan. (5) En mer opartisk bevakning av presidentkapplöpningen skulle bidra till att stärka legitimiteten hos den slutliga vinnaren, som nu tycks vara Putin. (ID=e8.14) Förvisso tillskrivs skribenten tydligt i exemplet ovan. En praktisk fråga är om tredje parts röster kan isoleras från författarens eftersom de presenteras genom författarens prisma. Rapporterad åsikt kan hänvisa till antingen individer eller organisationer. Den är uppdelad i två underkategorier. För det första deltar personer från direkt involverade tredje parter, såsom offer, vittnen och överlevande, i direkta evenemang, som antingen är närvarande vid den beskrivna händelsen eller vars liv direkt påverkas av händelserna. För det andra är de av indirekt berörda tredje parter, såsom experter, myndigheter och analytiker, som är tangentiellt relaterade till händelsen i yrkesmässig eller annan kapacitet. (6) Holländarna rekryterade nybyggare med en annons som lovade att förse dem med slavar som "skulle utföra mer arbete för sina herrar,... (ID=e27.13) (7) Historikern Ira Berlin, författare till "Många tusen borta", beräknar att en slav gick under för var och en som överlevde tillfångatagandet i Afrikas inre... (ID=e27.8) I det första exemplet rapporterar författaren om säkerheten hos gruppen av direkta deltagare, holländarna; och i det andra exemplet citerar författaren en annan experts åsikt. Författarens säkerhet såsom den uttrycks i texten får inte förväxlas med läsarens visshet om att texten är trovärdig. Författarens säkerhet om sina egna och andras påståenden fångas i texter. Läsarens säkerhet är relaterad till de många faktorer som ligger till grund för hans eller hennes egen subjektivitet eller åsikt. Det förstnämnda är tillgängligt för analys eftersom det har en skriftlig post, men det senare är mindre påtagligt och kan återspegla hög inter-personlig variabilitet. Läsarens säkerhet är således ogenomförbar för denna studie, eftersom denna undersökning fokuserar på författarens säkerhetsmodell och dess mångdimensionella komplexitet i tidningssammanhanget. Den tredje dimensionen, den säkra inriktningen, är uppdelad i abstrakt och saklig information i berättelsen. Termen fokus används i van Dijk's (1981) localized selection sense som referensen, eller objektet, subjektet, eller ämne för samtal som diskuteras, eller bygger på i en särskild lokaliserad syntaktisk enhet, såsom en mening eller klausul. Abstrakt information kan omfatta bedömningar, åsikter, attityder, trosuppfattningar, moraliska principer och känslor. Vanligtvis återspeglar sådana uttalanden, som i exemplet nedan, en idé som inte representerar en yttre verklighet, utan snarare en hypothesized värld, som existerar endast i någons sinne, och separeras från förkroppsligande eller objekt av naturen. (8) I Irak måste de första stegen tas för att få till stånd en ny resolution från säkerhetsrådet om vapeninspektioner. (ID=e8.12)
Till exempel föreslog Ref en fyradimensionell modell för att kategorisera säkerhet i nyhetstext: säkerhetsnivå, fokus, perspektiv och tid.
Certainty identification in texts: Categorization model and manual tagging results
{'venue': 'Computing Attitude and Affect in Text: Theory and Applications', 'journal': 'Computing Attitude and Affect in Text: Theory and Applications', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}