Specifikation och förvaltning av tjänsternas kvalitet (OoS) är viktigt i nätverk och uppskattade datorsystem, särskilt för att stödja multimediatillämpningar. Tillkomsten av bärbara bärbara datorer, handdatorer och personliga digitala assistenter med integrerad kommunikationskapacitet underlättar mobil databehandling. Denna artikel är en undersökning av OoS koncept och tekniker för mobila distribuerade datormiljöer. Kraven på nuvarande och framtida mobila datorer undersöks och de tjänster som krävs för att stödja rörlighet diskuteras. Generella koncept för OoS specifikation och hantering ses över och följs av en analys av OoS-arbetet specifikt för mobila datormiljöer. Tillgången till lätta, bärbara datorer och trådlös kommunikation har gjort mobila datortillämpningar praktiska. En allt mer rörlig arbetskraft, hemarbete och datorisering av inneboende mobila aktiviteter driver ett behov av kraftfulla och komplexa mobila datorsystem och tillämpningar som är integrerade med fasta system. Mobil mobiltelefoni är allmänt tillgänglig och datorer integreras med dessa telefoner för att bilda mobila datorenheter. Många företag är beroende av distribuerade, nätverksanslutna datorsystem och börjar förlita sig på höghastighetskommunikation för multimediainteraktioner och webbaserade tjänster. Användarna behöver nu tillgång till dessa tjänster under resan. Dessutom håller nya multimediaapplikationer på att växa fram för webbanslutna telefoner och mobila datorer med integrerad kommunikation. Multimedia applikationer kräver mer sofistikerad hantering av dessa systemkomponenter, som påverkar kvaliteten på tjänsten (QoS) som levereras till användaren, än för enklare röst- eller data-endast system. De underliggande begreppen bandbredd, genomströmning, aktualitet (inklusive jitter), tillförlitlighet, upplevd kvalitet och kostnad är grunden för vad som kallas QoS. Bärbara datorer medför dock särskilda problem av mycket varierande kommunikationskvalitet; hantering av datalokalisering för effektiv åtkomst; begränsningar av batteriets livslängd och skärmstorlek; och kostnader för anslutning, som alla påverkar abilibiliteten för att hantera och leverera den nödvändiga QoS i en mobil miljö. Antagandet att QoS kommer att tillhandahållas och upprätthållas, utan någon garanti eller anmälan om oförmåga att leverera, är allvarligt bristfälligt från affärsmässiga och tekniska perspektiv. I många tillämpningar har sen information upphört att ha något värde, och i "hårda" realtidstillämpningar kan vara farliga, eller ha ekonomiska återverkningar. Många är preparerade för att tolerera långsamma datorinteraktioner, eller försöka komma över problem genom att installera mer processorkraft, eller kommunikationskapacitet. I många fall är överdimensionering av systemet inte ekonomisk och uppdragskritiska realtidstillämpningar kan inte bara lita på detta osäkra tillvägagångssätt. Stora framsteg har gjorts när det gäller att tillhandahålla förmågan att hantera QoS. Formella anmärkningar, standarder och praktiska genomföranden, särskilt på nätverksområdet, men också på senare tid i systemprogramvara finns nu för detta. Även om de underliggande teknikerna för QoS och mobila system är välbekanta, har kombinationen av de två problemen först nyligen börjat åtgärdas [1, 2]. I den här artikeln undersöks litteraturen om QoS för mobila datorsystem, snarare än för trådlös telekommunikation. Följande avsnitt ger en översikt över nuvarande och framtida mobila datorer och några av de tjänster som behövs för att stödja rörlighet. Detta följs av en sammanfattning av de generiska begreppen för QoS för att förstå hur man specificerar och mäter QoS när det gäller dess attribut och de förvaltningsmetoder som också kan tillämpas på mobila system. QoS-frågorna och aktuell QoS-bestämmelse för mobila datormiljöer diskuteras sedan, med en undersökning av var de kända QoS-principerna kan återanvändas, eller där rörlighet kräver ett annat tillvägagångssätt. Slutsatsen sammanfattar vår syn på de viktigaste forskningsfrågorna inom detta område. I detta avsnitt undersöker vi aktuella och framtida mobila applikationer och diskuterar sedan de tjänster som behövs för att stödja nomadiska och mobila system. Läsaren som letar efter en omfattande uppsättning referenser om mobil kommunikation och databehandling kan finna [3] informativ. Det finns många potentiella tillämpningar av mobil databehandling som kommer att bli viktiga i framtiden, eftersom kraften i 2 IEEE Communications Surveys· http://www.comsoc.org/pubs/barometern • Andra Ouarter 1999 bärbara datorenheter ökar och kostnaden för trådlös kommunikation minskar. Bärbar datorutrustning används ofta för att få tillgång till e-post, skicka fax, få tillgång till webb- eller fjärrdatabaser och använda mobiltelefoner eller lokala nätverk när användare reser. Palmtop-datorer och personliga digitala assistenter integreras med mobiltelefoner som en del av den ökande konvergensen mellan telekommunikation och databehandling. Denna typ av mycket lätt utrustning kan användas som en elektronisk "tidning" som kan dela selektiva nyheter som är personlig enligt individu al användare preferenser och är mer uppdaterad än en tidning. Detta skulle kunna omfatta finansiell information om en användares aktieportfölj [4]. Webbbaserad nyhetsleverans finns redan tillgänglig, men används för närvarande bara riktigt från skrivbordsarbetsstationer. Internetbaserad tillgång till multimediaunderhållning, video, musik och spel kommer sannolikt också att öka i framtiden, men detta skulle kräva en avsevärd minskning av kostnaderna för trådlös kommunikation för att vara praktiskt för mobila datorer. Webbaktiverade mobiltelefoner och bilkommunikation börjar dock dyka upp och betraktas som ett framtida tillväxtområde. Det finns en rad platsmedvetna applikationer där datorenheten kan bestämma användarens fysiska plats, t.ex. med hjälp av Global Positioning Systems (GPS) som kan användas för att visa aktuell position på kartor, få traf fic- och väderinformation och fungera som ett stöd för bilnavigation [5, 6]. Detta skulle kunna förbättras för att tillhandahålla lokal information såsom närmaste sjukhus, hotell eller restauranger för resenärer. Liknande tillämpningar baserade på handhållna enheter kan användas som guider inom museer, konstgallerier eller städer. Dessa avskräcker gruva nuvarande position och ger information om utställningar eller byggnader nära användaren och ger även tillgång till ytterligare information såsom en målare eller arkitekt biografi. Loka tionsmedvetna tjänster diskuteras i avsnittet "Mobility Supprot Services" (Mobility Supprot Services) att följa. De allmännyttiga tjänsterna är potentiella användare av mobila datortjänster. Nödtjänster som brand och ambulans kan få tillgång till byggnaders planer eller uppgifter om farliga kemikalier från avlägsna databaser. Användningen av experimentella mobila kompressorer av ingenjörer som arbetar med eldistributionssystem beskrivs i [7, 8]. Bärbara datorer med mobiltelefoner användes för att få kartor som visar strömdistributionssystemets nuvarande tillstånd i det område där de arbetade. Ingenjörerna kunde också kommunicera med varandra och med sitt kontrollcenter för att samordna aktiviteter och på ett säkert sätt lösa växlingskrav. Det finns många andra tillämpningar där fältarbetare skulle dra nytta av att använda mobila datorenheter för tillgång till detaljerade 3D-ritningar eller planer, t.ex. flygplansunderhållsingenjörer, arkitekter eller byggnadsarbetare [9]. Tillgång till utbildningsmaterial från digitala bibliotek utsträcker begreppet hemundervisning eller distansundervisning till utbildning medan man är på väg i tåg eller bussar. Den gemensamma faktorn i ovanstående framtida tillämpningar är att de sannolikt kommer att baseras på multimediainteraktioner och inte bara textdata eller röst. Mobila system kan kategoriseras beroende på om de använder fasta eller radiokommunikationstjänster. Nomadiska system är vanligtvis baserade på trådbunden uppringning, eller lokala nätverk kommunikationsanläggningar. Rörligheten är inte öppen, vilket kräver att en ny anslutning uttryckligen etableras när användaren flyttar till en ny plats [4, 9]. Till exempel kan en nomadanvändare bära en bärbar dator och ansluta till ett nätverk vid olika tidpunkter från sitt hem, kontor och olika avlägsna platser såsom klienters kontor eller hotell. När du reser mellan dessa platser kopplas den bärbara datorn bort från nätverket. Användaren kan sedan göra stora geografiska rörelser mellan anslutningar, och anslutningar över utrustning med omfattande kapacitet, men kommer att uppvisa relativt statiska egenskaper under en anslutning. Nomadiska användare kan också använda olika datorer för att ansluta till sin normala arbetsmiljö. Många människor har till exempel både en kontors - och hemdator eller kan ansluta med hjälp av en lokal dator på en avlägsen plats i sin organisation. Detta innebär sedan att det är svårt att på ett effektivt sätt tillhandahålla de resurser som brukaren ofta behöver. Mobila system använder trådlös teknik för transparent kommunikation när du reser i tåg, bil, flygplan eller till och med när du går. Under en anslutning kommer radiomottagningen sannolikt att variera avsevärt, och den fysiska lokaliseringen av apparaten kan vara hundratals miles från dess startpunkt. Även om mobiltelefoni i allmänhet genomförs i form av en serie av diskreta anslutningar till basstationer som erbjuder "celler" av täckning, kan ett sofistikerat system införas så att diskontinuerlig anslutning tas bort eller döljs från användaren eller applikationen. Det finns ingen absolut skillnad mellan nomadiska och mobila system, t.ex. kan ett trådlöst mobilt system flyttas från en plats till en annan medan det kopplas bort, så det är både nomadiskt och mobilt. Många av de tjänster som krävs för att stödja nomadiska och mobila system är mycket lika (som beskrivs i nästa avsnitt), så vi använder termen mobil för att täcka båda. Mobila datorer rör sig, så det grundläggande problemet är för systemet att spåra den aktuella platsen för den mobila enheten för att kunna kommunicera med den. Nuvarande nätverk adresseringsmekanismer innehåller implicit plats information - en subnet komponent kartor på ett nätverk på en viss plats eller inom en viss organisation. Telefonnummer innehåller också implicit platsinformation - landskod, riktnummer och lokalt utbyte. I mobiltelefontjänsten identifierar telefonnumret ett hemlokaliseringsregister (HLR) som känner till den mobila enhetens aktuella plats. När telefonen rör sig till en annan tjänsteleverantörs täckning registrerar den sig med ett besöksregister som informerar HLR om mobiltelefonens nuvarande plats. Sim ilar-teknik har föreslagits för mobil databehandling [4, 10, 11 ]. Ett alternativ är att använda en global katalog, till exempel X500 som behåller den aktuella lokaliseringsinformationen och nås med ett namn snarare än en adress. Lokala tjänster och tillämpningar kräver information om en användares geografiska läge för att kunna visa en position på en karta eller tillhandahålla lokal information enligt beskrivningen i avsnittet "Mobile Computing Applications". Detta kräver då en allmän lokaliseringstjänst, tillgänglig genom tillämpning, för att spåra användarens nuvarande position. Detta kan åstadkommas med hjälp av GPS, mobiltelefon basstationer, aktiva märken, eller bestämma vilken fast dator som används [6, 12]. Även om leverantörerna av mobiltelefontjänster känner till en abonnents nuvarande plats, tillåter de inte tillgång till denna information genom tillämpningar som körs på en dator via en telefon, av juridiska eller kommersiella skäl. Kontextmedvetna tillämpningar kräver kunskap inte bara om plats utan också om användarens sammanhang som innehåller egenskaper hos den särskilda datorutrustning som används (t.ex. handdator eller anteckningsbok) och information om användarens aktuella miljö (t.ex. vem som annars befinner sig i närheten, eller om användaren befinner sig i en tyst eller bullrig miljö). Ansökan anpassar sedan presentationen av information eller kvaliteten på de tjänster som tillhandahålls till användarens nuvarande situation [13]. Detta diskuteras vidare i avsnittet "Kontextmedvetenhet". Mobila datorenheter kan också behöva tillgång till lokal Denna översikt över vad som är QoS och hur man specificerar det är baserat på [2, 17, 18] vars behandling främst handlar om multimedia. En godtycklig skala av betydelse, kan tillämpas på användare, olika flöden i en multimediaström, etc. Kartor till färginformation per pixel Kartor för bildhastighet Kartor för bildfrekvensjitter Ljudprovtagningshastighet och antal bitar Video- och ljudflödessynkronisering, t.ex., för lip-sync Kostnad för att upprätta en anslutning, eller få tillgång till en resurs Kostnad per enhet tid eller per enhet data, t.ex., anslutningstidsavgifter och per fråga avgifter Förhindra åtkomst till information, oftast genom kryptering men kräver också åtkomstkontrollmekanismer Bevis för att data som skickas inte ändrades under transitering, vanligtvis med hjälp av en krypterad smält Signatur för att bevisa vem och när data skickades eller mottog Bevis på identitet för användare eller tjänsteleverantör för att förhindra maskering, med användning av offentliga eller hemliga krypteringsnycklar QoS Kännetecken -QoS definierar icke-funktionella egenskaper hos ett system, påverkar den uppfattade kvali ty av resultaten. I multimedia kan detta inkludera bildkvalitet, eller svarshastighet, i motsats till det faktum att en bild producerades, eller ett svar på stimuli inträffade. Tabell 1 visar de viktigaste teknikbaserade QoS-parametrerna. Grundläggande matematiska modeller för concretenating genomströmning, fördröjning, jitter, och ram förlusthastighet anges i [19, 20].  QoS-hantering definieras i [2] som nödvändig övervakning och kontroll för att säkerställa att den önskade kvaliteten på serviceegenskaperna uppnås och upprätthålls, vilket gäller både kontinuerliga medieinteraktioner och diskreta interaktioner. Det kan betraktas som ett specialiserat område för distribuerad systemhantering. De olika aspekterna av definitionen av QoS krav eller kapacitet. Processen för att nå en överenskommen specifikation mellan alla parter. Jämförelse av nödvändig QoS och förmåga att uppfylla kraven. Fördelningen av resurser till anslutningar, strömmar etc. • Tabell 3................................................................................................... Statiska QoS-hanteringsfunktioner. Interaktion och typer av garantier som krävs, såsom beskrivs ovan, måste sammanställas till en specifikation av krav, och relationer för kompromisser för att göra det möjligt att hantera den levererade QoS. Vi delar upp dessa först i statiska funktioner, som tillämpas vid initiering av en interaktion, och dynamiska funktioner, som tillämpas vid behov under en interaktion. Statisk QoS Management Aspects -De statiska QoS management funktioner som rör egenskaper eller krav som förblir konstant under vissa aktiviteter, sammanfattas i tabell 3, från [2, 17, 22]. Vid fastställande av krav och godkännande av avtal är det viktigt att kravens end-to-end-karaktär beaktas. Till exempel, en videoserver kan kunna beräkna en bildhastighet som varken dess diskgränssnitt eller alla delar av nätverket passerar data till Policing Säkerställa alla parter att följa Qos kontrakt. Ändring av parametrar från systemet för att upprätthålla QoS. Applikationer krävs inte för att ändra beteende. Omförhandling av ett kontrakt. Applikationerna anpassar sig till förändringar i systemets QoS, eventuellt efter omförhandling. Kombinera två eller flera strömmar med tidsbundna QoS-begränsningar mellan dem, t.ex. synkronisering av tal och videoströmmar. • Tabell 4............................................................................................... Dynamiska QoS-hanteringsfunktioner. Krav på olika abstraktionsnivåer beskrivs som kombinerad parameter, värde, tillåten variation och garantinivåbeskrivningar. [23, 24, 25, 26] är intressanta exempel på arbete med specifikation av QoS krav, och beteende i förhållande till faktiska QoS erfarna. En jämförelse av specifikationer i antagningskontroll med ändringar av krav på misslyckande, och resursreservation när ett avtal nås. Vid ändringen av kraven bör hänsyn tas till sambandet mellan parametrar och användarens preferenser. [27, 28]................................................... De tillgängliga resurserna kan beräknas med hjälp av information om resursreservation och resultatmodeller. En tidsbestämd kapacitetsmodell som är reserverad är vanlig, t.ex. [29, 30, 31]. mottagare kan försörja. I vissa situationer är det nödvändigt att betrakta mänskliga användare som en del av ett end-to-end-system och behandla dem som aktiva deltagare, snarare än passiva mottagare av information. Människor har till exempel trösklar av bore dom, och ändliga reaktionstider. Det krävs alltså en specifikation av användarens uppfattningar, eftersom det är användaren som i slutändan definierar om resultatet har rätt kvalitetsnivå. Dynamisk QoS Management Aspects -De dynamiska aspekterna av QoS management reagerar på förändringar i miljön, vilket gör det möjligt att uppfylla ett kontrakt på löpande basis. Kontraktsspecifikationerna är ofta inexakta eftersom resursanvändning och flödesegenskaper i allmänhet inte är helt definierade i förväg [32]. De dynamiska ledningsfunktionerna sammanfattas i tabell 4. Dessa frågor utvidgas till [2, 17, 22, 33]. Övervaka verkliga parametrar i förhållande till specifikation, vanligtvis introspektiva. Övervakningsfrekvensen påverkar övervakningen av trafikbelastningen, men en minskning av frekvensen kan leda till att prestandan i specifikationen inte uppnås under en viss tid. Se [34] för diskussion om Piggy-back övervakning med annan trafik. Övervaka faktiska parametrar i förhållande till kontrakt, för att säkerställa att andra parter uppfyller sin del [35]. Användningen av fi Iter för att buffra eller släta strömmar, för att upprätthålla stabil fördröjning, datahastighet och jitter [36]. QoS är medveten om routing för att upprätthålla nätverksegenskaper. Skalningsmedia, t.ex. genom att ändra nivåerna för detalj som tillhandahålls i en ström. Detta krävs när underhållsfunktionerna inte kan uppnå de parametrar som anges i kontraktet, vanligtvis till följd av större ändringar eller fel i systemet. Vanligtvis åberopas av undantag som tas upp av övervaknings-, polis- och underhållsfunktionen. [19, 37].......................................................................................................... Användningsberoende anpassning kan behövas efter omförhandling eller om Qos-hanteringsfunktionerna inte upprätthåller den angivna QoS. Ofta uppnås genom mediaskalning [27, 38, 39]. Detta innebär att varje ström representeras i ett format där tidsinformation lagras med data, vilket möjliggör korshänvisningar mellan strömmarna. • Tabell 5............................................................................................... Gemensamma kommunikationssystem. Merparten av litteraturen diskuterar att upprätthålla ett QoS-avtal under ogynnsamma förhållanden, ofta genom att minska datavolymen. Det bör dock också noteras att QoS-funktioner kan användas för att öka dataöverföringshastigheten när systemet förbättrar sin förmåga att tillhandahålla en tjänst, dvs. en kvalitetsbeställd sekvens av alternativ på grund av mediaskalning eller omförhandling kan föras i riktning mot både förbättring och nedbrytning när QoS passerar givna tröskelvärden. Vi ska nu sammanfatta problemen med rörlighet i direkt relation till QoS, och sedan beskriva några av de idéer och lösningar som utvecklas specifikt för att hantera QoS i en mobil miljö. En av de viktigaste skillnaderna mellan mobila och fasta system är att de förra måste kunna anpassa sig till förändringarna i QoS till följd av rörlighet, snarare än att försöka ge hårda garantier för QoS [9, 15, 40, 41]. Effekterna av Link Type På QoS -Nomadiska system kan ansluta via ett lokalt nätverk och sedan återansluta via en modem eller trådlös länk vid en senare tidpunkt. En trådlös länk behövs naturligtvis för att stödja mobil databehandling. Nyckeln överväga ations av bandbredd, räckvidd, och kostnad sammanfattas för vissa populära kommunikationsteknik i tabell 5. Även om ny trådlös teknik med högre bandbredd håller på att växa fram [42], är det ett rimligt antagande att trådlös nätverksteknik kommer att fortsätta att ge bandbredd åtminstone en storleksordning som är lägre än den för fasta nät under en tid, och fortsätta att ha egenskaper som är mer känsliga för miljövariationer än trådbundna förbindelser. Räckvidden, och därmed den grad av rörelse som tillåts medan den förblir ansluten, är relaterad till bandbredden. Trådlöst LAN kan täcka en cell på ca 500-1000 m diameter medan Global Systems Mobile (GSM) kan täcka flera kvadratkilometer per cell men ge landsomfattande och internationell täckning genom brett utplacerade basstationer. Satellitsystem kan ge liknande global täckning men till mycket höga kostnader på medellång sikt. Användningen av multimediatillämpningar som kräver hög datagenomströmning är problematisk för mobila system. Medan talkvalitet ljud med komprimering kräver endast 8 Kb / s, även låg-fidelity video tenderar mot Mb / s datahastigheter. Dessutom är det inte önskvärt att helt enkelt begränsa systemens kapacitet till den minsta gemensamma nämnaren. Det är bättre att försöka hantera variationerna i datahastigheten för anslutningen på grund av rörligheten och om möjligt anpassa ansökningarna till dessa variationer. Därför måste de statiska QoS-hanteringsfunktionerna stödja ett större utbud av baslinjefunktioner för att stödja mobil användning. Effekterna av rörelse på QoS -Ett av de största problemen med rörelse beror på att den mobila enheten förflyttar sig från en cell som täcks av en basstation till en intilliggande cell på en annan basstation under en anslutning. Denna överlämningstid kan resultera i en kort förlust av kommunikation som kanske inte märks för röstinteraktion men som kan leda till förlust av data för andra tillämpningar. Ett annat problem är att välja en lämplig basstation till vilken det kan han dover, som har tillräcklig reservkapacitet för att stödja anslutningen [9]. För mobila datorer kan basstationen behöva tillhandahålla lokal bearbetning, lagring eller andra tjänster samt kommunikation. [43] beskriver ett system för QoS-driven resursuppskattning och reservering för att stödja överlämnande. Deras tillvägagångssätt är baserat på en anslutning som kastar en "skugga" av förhandskrav på angränsande celler, där skuggan är starkare i riktning mot rörelse. Detta kan ibland fastställas genom att man inkluderar den geografiska kännetecknen för sannolika rörelsevägar. En starkare skugga representerar en större sannolikhet för att de resurser som krävs. Överlämnandets hastighet kan också mätas, vilket tyder på att mer än en cell återställs i förväg (cellen som för närvarande är upptagen kastar sedan en längre skugga av förhandsreservation). Denna insamling av information i samband med kunskap om miljön gör det sedan möjligt att göra säkra förutsägelser om framtida krav, vilket möjliggör en högre resursanvändning eftersom färre resurser i nätverket reserveras i onödan. En annan form av sammanhangsmedveten resursreservation beskrivs i [44], där varje ände av ett flöde kännetecknas som statiskt eller mobilt, och förhandsbokningar görs för mobila flöden på den predikaterade nästa cell. Dessa tekniker kan dock inte helt dölja alla mobila länkeffekter. Mobila trådlösa nätverk har blinda fläckar under broar, bakom byggnader eller kullar, där signalen kan vara mycket svag vilket resulterar i tillfällig kvalitetsminskning eller kon nection förlust när den mobila enheten är i en rörlig bil eller tåg. Variationer i länkkvalitet kan också orsakas av atmo sfäriska förhållanden såsom regn eller blixtar. Dessa effekter kräver mer sofistikerad dynamisk QoS-hantering än fasta system. Det är alltså variationen i QoS som är den avgörande skillnaden mellan mobilsystem och kommunikation baserad på 6 IEEE Communications Surveys· http://www.comsoc.org/pubs/barometern • Andra kvartalet 1999 trådnät. Detta innebär behovet av adaptiv QoS-styrning som specificerar en rad godtagbara QoS-nivåer, snarare än att försöka garantera specifika värden. QoS:s ledning ansvarar också för samarbetet med QoS-medvetna applikationer för att stödja anpassning, snarare än att isolera applikationer från variation i underliggande QoS. Effekterna av rörlighet på QoS kräver då att algoritmer som används måste kunna hantera frekventa förluster och återkomst av mobila enheter i nätverket, och att overhead bör minimeras under perioder av låg anslutning. Detta gäller för traditionella distribuerade tillämpningar, där man ofta antar en relativt stabil närvaro och konsekvent hög nätkvalitet. Restriktioner för bärbara enheter på QoS -Det finns ett antal begränsningar som införs genom portabilitet för den mobila datorenheten [1, 4, 9]. Den huvudsakliga begränsningen är i den fysiska storleken på mobila datorer, som diskuteras nedan. Mobila system är vanligtvis utformade med batteriernas begränsningar i åtanke, även om ett nätkraftsalternativ är möjligt. Nuvarande batteriteknik kräver fortfarande betydande utrymme och vikt för blygsamma kraftreserver, och förväntas inte bli betydligt mer kompakt inom en nära framtid. Detta sätter sedan gränser för konstruktionen på grund av behovet av att tillhandahålla låg strömförbrukning som ett primärt designmål: lågeffektprocessorer, displayer och kringutrustning, och det praktiska med att ha system nedkopplade eller "sovande" när de inte används aktivt är vanliga åtgärder för att minska strömförbrukningen i bärbara datorer och handdatorer. Låga energiförbrukningskomponenter är i allmänhet en nivå av processorkraft som är lägre än deras motsvarigheter till stationära datorer med högre förbrukning, vilket begränsar komplexiteten i de uppgifter som utförs. Utövandet av intermittent verksamhet kan förefalla som frekventa misslyckanden på vissa platser. På samma sätt kräver mobil kommunikationsteknik betydande kraft, särskilt för överföring, så nätanslutningen måste vara intermittent. Den andra punkten är användargränssnitt: stora skärmar, fullstora tangentbord och sofistikerade och lätta att använda pekarsystem är vanliga i en skrivbordsmiljö. Dessa underlättar informationsrika, komplexa användargränssnitt, med exakt användarkontroll. I bärbara datorer är skärmstorleken reducerad, tangentborden i allmänhet mer trånga, och pekarenheter mindre sofistikerade. PDA har små skärmar med låg upplösning som ofta är mer lämpade för text än grafik och kan bara vara monokroma. De har minimala miniatyr nyckelkort, och penna-baserade, röst, eller enkla markörinmatning och markering enheter. Dessa begränsningar i input och display technology kräver en betydligt annorlunda inställning till användarens interface design. I miljöer där användare kan använda en rad olika system i olika situationer, kan gränssnittet till applikationer sedan vara heterogent, och måste skalas med tillgängliga enheter, på ett liknande sätt som nätverksanslutningens skalning beroende på vilket medium som används. I idealfallet bör det finnas ett konsekvent användargränssnitt för särskilda tillämpningar inom en rad olika datorenheter, men detta är inte alltid lätt att uppnå. Medan begränsningen i batteriets storlek och effekt förväntas finnas kvar blir I/O-enhetstekniken mer sofistikaterad: headsetteknik utvecklad för virtuell verklighet, och traditionell displaytekniks upplösning och färgreflektion i tunna paket är områden med stor utveckling. Framsteg när det gäller datorkraft möjliggör handstils- och talbaserad inmatningsteknik, även om traditionell inmatning av nyckelkort och informationsvisning sannolikt inte kommer att bli betydligt annorlunda eller mer avancerad på grund av användarnas begränsade syn och fingerfärdighet. QoS hantering i en mobil miljö måste möjliggöra skalning av levererad information, och även enklare användare interfaces när du ansluter med en allmän blandning av bärbara enheter och högre effekt icke-portabla enheter [1, 6]. Det sammanhangsmedvetna datorsystemet utgör återigen grunden för detta område, där man i stället för att behandla det geografiska sammanhanget (som för rörlighet) kan behandla valet av slutsystem som ett resurssammanhang. Effekterna på andra icke-funktionella parametrar -
Även relevant för vårt arbete är forskningen om kvaliteten på tillhandahållandet av tjänster i en mobil datormiljö REF.
A survey of quality of service in mobile computing environments
{'venue': 'IEEE Communications Surveys & Tutorials', 'journal': 'IEEE Communications Surveys & Tutorials', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}