Sammanfattning Genomgången av lagen om icke-diskriminering av genetisk information (GINA) hyllades som en central prestation som förväntades lugna både patienters och forskningsdeltagares rädsla för potentiellt missbruk av genetisk information. Sex år senare är dock patient- och leverantörsmedvetenheten om rättsligt skydd på både federal och statlig nivå fortfarande nedslående låg, vilket begränsar deras potentiella effektivitet. Den ökande efterfrågan på genetisk testning kommer att öka antalet individer och familjer som kan dra nytta av att få korrekt information om den integritet och det antidiskriminerande skydd som GINA och andra lagar utvidgar. I den här artikeln beskriver vi rättsskydd som är tillämpliga på personer som söker genetisk rådgivning, granskar litteraturen om patienter och leverantörer av rädsla för genetisk diskriminering och undersöker deras medvetenhet om och förståelse för befintliga lagar, och sammanfattar hur genetiska rådgivare för närvarande diskuterar genetisk diskriminering. Vi lägger sedan fram tre fall av genetisk rådgivning för att illustrera frågor om genetisk diskriminering och tillhandahålla relevant information om tillämpligt rättsligt skydd. Genetiska rådgivare har en aldrig tidigare skådad möjlighet, liksom det professionella ansvaret, att sprida korrekt kunskap om befintliga rättsliga skydd till sina patienter. De kan stärka sin effektivitet i denna roll genom att uppnå större kunskap om nuvarande skydd, bland annat genom att kunna identifiera specifika åtgärder som kan bidra till att skydda genetisk information.
Prins m.fl. beskriver tre praktiska fall av genetisk rådgivning som illustrerar genetisk diskriminering REF.
Genetic Information, Non-Discrimination, and Privacy Protections in Genetic Counseling Practice
{'venue': 'Journal of Genetic Counseling', 'journal': 'Journal of Genetic Counseling', 'mag_field_of_study': ['Medicine']}