Sammanfattning av denna webbsida: Även om användningen av geografiska informationssystem (GIS) har en lång historia inom arkeologi har rumslig teknik sällan använts för att analysera innehållet i textsamlingar. En nyutvecklad metod som kallas Geographic Text Analysis (GTA) möjliggör nu semi-automated utforskning av stora corpora som innehåller en kombination av Natural Language Processing tekniker, Corpus Linguistics, och GIS. I denna artikel förklarar vi utvecklingen av GTA, föreslår möjliga användningar av denna metod inom arkeologiområdet, och ger en sammanfattning av de utmaningar som uppstår ur denna typ av analys. 1 Arkeologi, rymd, GIS och texter Vad (händigt), när, var och varför, är några av de centrala frågor som en forskare undersöker när de ställs inför det arkeologiska rekordet. Även om undersökningarna kan tyckas enkla i sig själva, utgör svaren på dessa frågor en del av ett komplext pussel som arkeologer sätter ihop i form av rationaliseringar från de tillgängliga bevisen och så småningom blir tolkningar. I denna utmaning får vi bara delar av gåtan, som motsvarar partiella aspekter av "vad", "när", "var" eller "varför". Epistemologiskt kan man hävda att inom arkeologin, som regelbundet behandlar konkreta bevis och de arkeologiska vittnesbörden, det rumsliga sammanhanget - eller "var" - vanligtvis visar sig vara utgångspunkten för ytterligare undersökningar. Dessutom blir de relationer som sådana bevis upprätthåller ofta avgörande för att förklara orsakerna till det observerade fenomenet. I detta avseende kan en särskild fördelning av bosättningar i landskapet förklaras genom observation av deras rumsliga association till kommunikationsvägar, resurser och anslutningar till andra bostäder, bland många andra faktorer. I en annan skala kan placeringen av visst material i en utgrävning i förhållande till andra utrymmen ge en antydan om den faktiska användningen av sådant utrymme. Av dessa exempel är det lätt att inse att den rumsliga aspekten av det arkeologiska rekordet har en grundläggande roll i vår disciplin. Som sådan har arkeologin betraktat och diskuterat rum och plats som centralt i nästan all sin teoretiska och metodologiska utveckling. Den tidiga användningen av geografiska informationssystem (GIS) och annan rumslig teknik inom detta område, är resultatet av denna starka tradition i rumsligt tänkande, utvecklingen vid universitet av graderade arkeologi som specialiserat sig på sådan teknik, vittnar om mognad och framsteg i deras användning.
Murrietaflores och Gregory Ref föreslog ett tillvägagångssätt som heter Geografisk textanalys (GTA), som är en kombination av tekniker från NLP och GIS.
Further Frontiers in GIS: Extending Spatial Analysis to Textual Sources in Archaeology
{'venue': None, 'journal': 'Open Archaeology', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}