ANDREW J. FLANAGIN MIRIAM J. METZGER University of California, Santa Barbara, USA Data från 574 deltagare användes för att bedöma uppfattningar om budskap, webbplats, och sponsorer trovärdighet över fyra genrer av webbplatser; för att undersöka omfattningen och effekterna av att kontrollera webbaserad information; och för att mäta den relativa påverkan av sponsor bekanthet och webbplats attribut på upplevd trovärdighet.Resultaten visar att uppfattningar om trovärdighet skiljer sig, så att nyhetsorganisationer webbplatser bedömdes högst och personliga webbplatser lägst, i form av meddelande, sponsor, och övergripande webbplats trovärdighet, med e-handel och speciella intressen webbplatser betygsatt mellan dessa, för det mesta.Resultaten visade också att trovärdighetsbedömningar verkar vara främst på grund av webbplatsattribut (t.ex.. Designfunktioner, innehållsdjup, webbplatsens komplexitet) snarare än att bekanta sig med webbplatssponsorer. Slutligen fanns det ett negativt samband mellan självrapporterat och observerat informationsverifieringsbeteende och ett positivt samband mellan självrapporterad verifiering och internet/webbupplevelse. Resultaten används för att informera den teoretiska utvecklingen av upplevd webbtrovärdighet. Jämfört med mer traditionella källor kan trovärdigheten hos webbaserad information vara mindre tillförlitlig på grund av de strukturella och redaktionella egenskaperna i webbmiljön.Webbaserad information lider av en relativ brist på professionella grindvakter att övervaka innehåll, står inför en konvergens av information genrer, såsom blandning av reklam och information, saknar etablerat rykte för många informationssajter, och är särskilt benägna att förändras, vilket kan vara svårt att upptäcka (Alexander och Tate, 1999; Flanagin och Metzger, 2000; Johnson och Kaye, 1998). Sådana faktorer har lagt bördan av en bedömning av informationen på mediekonsumentens axlar och har väckt ett förnyat vetenskapligt intresse för källornas trovärdighet, deras budskap och de medier som bär dem (t.ex. Flanagin och Metzger, 2000; Kaye, 1998; 2000; Kim et al., 2001; Kiousis, 2001; Metzger et al., 2003; Schweiger, 2000; Sundar, 1998 Sundar, 1999 Sundar och Nass, 2001).............................................................................. Hittills har forskningen undersökt flera frågor om trovärdighet, inklusive platsdesign (Fogg et al., 2001a (Fogg et al.,,, 2001b Johnson och Kaye, 1998; Palmer et al., 2000; Shon et al., 2000), tvärmedia jämförelser (Flanagin och Metzger, 2000; Kiousis, 2001; Sundar, 1999), källattributering Nass, 2000, 2001) och rollen av användares beroende av webbaserad information Kaye, 2000, 2002). Hittills har dock nyheter och politiska webbplatser betonats över andra webbplatsgenrer och informationstyper. Ändå tyder mångfalden av information på webben på att forskare bör börja undersöka en större variation av webbplatser och informationstyper, särskilt eftersom trovärdighetsuppfattningar har visat sig variera beroende på användarnas motivation och inriktning mot specifika medier och medieinnehåll (Greenberg och Roloff, 1974; Mulder, 1980; Reagan och Zenalty, 1979). Dessutom är ytterligare undersökning av platsattribut motiverad både teoretiskt och empiriskt (Burgoon et al., 2000; Eastin, 2001; Eysenbach och Kohler, 2002; Metzger et al., 2003; Schweiger, 2000) och den centrala roll användarattribut och beteenden (t.ex. Kontroll av webbinformation) är absolut nödvändig att beakta. På det hela taget, även om tidigare forskning ger insikt i de centrala delarna av webbens trovärdighet, finns det fortfarande viktiga områden där forskning är motiverad och aktuell. Webbplatser kan konceptualiseras som informationsdatabaser som representerar organisatoriska eller enskilda källor, samtidigt som de också återspeglar dessa källors egenskaper genom designfunktioner på själva webbplatserna. Tidigare forskning tyder på två primära dimensioner av källans trovärdighet, pålitlighet och expertis, liksom flera sekundära dimensioner såsom dynamik, fattning och sällskaplighet (Berlo et al., 1969; Gaser och Seiter, 1999; Hovland et al., 1953, McCroskey, 1966; Perloff, 1993; Whitehead, 1968). Forskare har nyligen erkänt att bedömningar av trovärdigheten för webbaserad information kan dra nytta av tidigare forskningsresultat om trovärdighet informationskällor i andra sammanhang genom att överväga hur dessa resultat översätts till webbmiljön. Till exempel, webbplats expertis kan återspeglas i webbplatsinformation, visning av lämpliga referenser, eller webbplats sponsorns rykte; pålitlighet kan kommuniceras genom uttryckliga policy uttalanden eller brist på kommersiellt innehåll; och attraktivitet eller dynamik kan kommuniceras genom olika dimensioner av webbplatsens utseende (t.ex. layout, grafik, teckensnitt, färg). På så sätt kan webbplatser i många avseenden anses vara jämförbara med enskilda personer eller organisationer som informationskällor vars egenskaper skapar större eller mindre trovärdighet. Liksom i de flesta undersökningar inom detta område definieras trovärdighet här som en perceptuell variabel snarare än som ett objektivt mått på kvaliteten på viss information eller informationskälla. Med andra ord, trovärdighet är inte en egendom av informationen eller källan, men är en egendom som bedöms av mottagaren av informationen (Fogg et al., 2001b; Freeman och Spyridakis, 2004; Gunther, 1992; Sundar, 1998). Viktigt är dock att trovärdighetsbedömningar kan påverkas av objektiva egenskaper hos informationen eller dess källa. Uppfattningar om trovärdighet kan variera beroende på vilken typ av källa som utvärderas och i vilket sammanhang utvärderingen sker (Cronkhite och Liska, 1976; Delia, 1976; Gaser och Seiter, 1999; Gunther, 1988 Gunther,, 1992 Stamm och Dube, 1994). Flanagin och Metzger (2000) fann att både nyheter och referensinformation som erhållits på webben var mer trovärdiga än underhållning eller kommersiell information. Följaktligen kan olika genrer av webbplats bidra till variation i individers trovärdighet uppfattningar, på grund av upplevda kommunikator fördomar som kan påverka pre-message förväntan (Eagly et al., 1981).Denna studie anser fyra olika genrer av webbplatser för att bedöma uppfattningar om trovärdighet. Närmare bestämt, information från en nyhetsorganisation kommer sannolikt att anses vara relativt trovärdig, med tanke på den gemensamma tolkningen att sådana organisationer vanligtvis tillämpar vissa redaktionella rigor och faktakontroll förfaranden för den information som de tillhandahåller. Flanagin och Metzger (2000) fann att nyhets- och referensinformation bedömdes som mer trovärdig än andra typer av onlineinformation, vilket nämndes tidigare. Information från en särskild intressegrupps webbplats kan anses vara något partisk och därmed mindre trovärdig, med tanke på de politiska och övertygande motiv som tenderar att ligga till grund för sådana grupper. På samma sätt kommer information som finns på en webbplats för elektronisk handel (e-handel) sannolikt att representera Universiteit van Amsterdam SAGE den 25 april 2007 http://nms.sagepub.com Laddad från särskilda kommersiella intressen hos webbplatsens sponsor och därmed bedömas som mindre trovärdig än andra webbplatsgenrer. Tidigare forskning visar att kommersiell information uppfattas som mycket låg trovärdighet (Flanagin och Metzger, 2000), i enlighet med studier som visar att människor tenderar att diskontera information från källor med uppenbara övertygande avsikt (se O'Keefe, 2002). Slutligen kan webbaserad information från en individ på personliga webbplatser anses vara specifik, snäv och mindre representativ för andras åsikter, vilket leder till extremt låga trovärdighetsbedömningar. Det är viktigt för att bedöma trovärdigheten i webbmiljön att inse att själva begreppet källa är komplext, eftersom källan till ett online-meddelande kan tillskrivas upphovsmannen till materialet på en viss webbplats, aspekter av meddelandet, sponsorn av webbplatsen, eller till och med själva mediet (Eastin, 2001; Kuusis, 2001; Metzger m.fl., 2003; Sundar, 1998; Nass, 2000, 2001). Forskning om källtilldelning erkänner att källan till webbaserad information är vad eller vem mottagaren tror att den är, och att dessa källtilldelningar är viktiga för att utvärdera onlineinformation (Newhagen och Nass, 1989; Nass, 2000, 2001). Sundar och Nass (2001) fann till exempel att olika källattributeringsnivåer (t.ex. medium vs. webbplats författare) påverkar mottagarens reaktioner på online nyheter. Detta tyder på att det är nödvändigt att skilja mellan olika onlinekällor och "källors" nivåer eller typer, eftersom informationsmottagare anser att de är skilda, och eftersom trovärdighetsbedömningarna kan variera beroende på vilka källattribut som är framträdande vid tidpunkten för utvärderingen. Av denna anledning mättes tre typer av trovärdighetsuppfattningar i denna studie: budskap, plats och sponsors trovärdighet. Meddelande trovärdighet beror på aspekter av själva meddelandet, till exempel information kvalitet, noggrannhet, valuta, och språkintensitet har visat sig ha en inverkan på uppfattningar om kompetens och / eller pålitlighet meddelanden i online-miljön. Webbplatsens trovärdighet kan variera beroende på webbplatsfunktioner som skapar större eller mindre trovärdighet, t.ex. den bild eller mängd information som används på webbplatsen och graden av interaktivitet som erbjuds besökare på webbplatsen. Uppfattningar om sponsorns trovärdighet bygger på utvärderingar av webbplatsens sponsor, som kan bero på rykte eller personliga erfarenheter med sponsorn. Att mäta dessa tre typer av trovärdighet ger en relativt inkluderande bedömning av en användares referensram, mer exakt fångar relevanta föreställningar om trovärdighet i webbmiljön, och möjliggör en mer exakt test av online trovärdighetsuppfattningar än vad som har varit möjligt i tidigare forskning.Med hänsyn till detta och baserat på den motivering som presenterats tidigare, föreslås följande hypotes, som erkänner komplexiteten i trovärdighet på webben: H1 a-c: Individer kommer att uppfatta a) meddelande, b) webbplats, och c) sponsor trovärdighet att variera efter webbplats genre, så att nyhetsorganisationer webbplatser kommer att uppfattas som mest trovärdiga, följt av webbplatser med särskilt intresse, sedan e-handel webbplatser, och slutligen personliga webbplatser. En annan viktig fråga är att plats genre och webbplatsattribut kan vara kopplade och därför svårt för användarna att skilja. Till exempel, vissa genrer av webbplatser kan inkludera, typiskt, webbplats attribut som andra webbplats genrer vanligtvis inte. Nyheter organisation webbplatser, till exempel, kan ha en mer sofistikerad webbplats layout, funktion interaktiva funktioner som de flesta personliga webbplatser inte, eller har större djup av innehåll, och dessa attribut kan potentiellt bidra till upplevd trovärdighet. Även om vissa studier har börjat bedöma betydelsen av webbplatsdesign funktioner på upplevd trovärdighet (t.ex. Alexander and Tate, 1999; Culnan and Armstrong, 1999; Fogg et al., 2001a Fogg et al.,, 2001b Palmer et al., 2000; Schenkman and Jönsson, 2000; Shon et al., 2000), inga studier hittills har undersökt den relativa påverkan av platsen sponsorer och platsattribut explicit. Som ett första steg mot detta föreslås forskningsfråga 1:Vad är den relativa betydelsen av aspekter av källan (dvs. kännedom om webbplatssponsorer) och webbplatsattribut i människors trovärdighetsbedömningar? ANVÄNDARATTRIBUTER, BEHAVIORS OCH PERCEIVED CREDIBILITY Forskare har länge noterat att uppfattningar om trovärdighet kan vara mycket lägesmässig och kan bero på mottagarens förhållande till mediet, källan till meddelandet, och själva budskapet (Chaffee, 1982; Cronkhite och Liska, 1976; Gunther, 1992). Rosenthal (1971) uppmärksammade ursprungligen betydelsen av publikfaktorer i trovärdighetsbedömningen genom att notera att verifierbarheten hos budskapsinnehållet är avgörande att beakta.Enligt honom skulle tvetydig information och information som inte kunde valideras uppfattas som mindre trovärdig. Dessa faktorer förtjänar uppmärksamhet vid bedömningen av trovärdigheten hos webbaserad information. Flanagin och Metzger (2000) fann faktiskt att deltagarna rapporterade att de verifierade den information som de fick via webben endast sällan till då och då, men att verifieringsbeteenden hade ett positivt samband med den upplevda informationens trovärdighet. Nya kvalitativa studier visar också att externa länkar till ytterligare information är ett viktigt kriterium för att bedöma trovärdigheten hos information på en viss webbplats (Eysenbach och Kohler, 2002; Freeman och Spyridakis, 2004). En brist i tidigare forskning, dock, är att den har förlitat sig på självrapporterade verifiering beteende, som kan vara benägna att sociala önskvärdhet fördomar. Verifieringsbeteenden kan utvärderas mer lämpligt i realistiska miljöer där användare tillåts bete sig på ett sätt som de normalt gör när de är online.För att ta itu med dessa frågor undersöker den aktuella studien "observerat" verifieringsbeteende i en naturalistisk miljö genom Hypotes 2: H2a-c: Observerade verifieringsbeteenden (när det resulterar i bekräftande information) kommer att öka uppfattningarna om: a) meddelande; b) webbplats; och c) sponsor trovärdighet. Som tidigare nämnts har forskarna ifrågasatt tillförlitligheten hos självrapporteringsdata, särskilt när hög social önskvärdhet kan förekomma t.ex. Babbie, 1986). I webbmiljön kan dessutom den potentiella skillnaden mellan självrapportering och observerade verifieringsbeteenden vara särskilt stor med tanke på de olika verifieringsstrategier som användarna har tillgång till. Faktum är att de vanligaste självrapporterade webbinformationsverifieringsbeteenden är de som kräver minst användaransträngning, vilket tyder på att mer arbetsintensiva metoder i själva verket kan genomföras ganska sällan och kanske överskattas när självrapporterade (Flanagin och Metzger, 2000).Därför ställs följande forskningsfråga för att bedöma förhållandet mellan självrapportering och observerad informationsverifiering på webben: RQ2:Vad är förhållandet mellan självrapporterade och observerade informationsverifieringsbeteenden? Forskare har nyligen undersökt beroendet av webben och erfarenhet av den som potentiell påverkan på trovärdighetsuppfattningar. På det hela taget har studier funnit ett positivt samband mellan webbanvändning och trovärdighetsbetyg på nyheter och politisk information på nätet (Johnson och Kaye, 2000; Kuusis, 2001; Pew Research Center for the People and the Press, 1999). Dessutom har internet erfarenheter visat sig vara relaterade positivt till bedömningar av trovärdigheten för andra typer av webbaserad information och till verifieringsbeteenden också (Flanagin och Metzger, 2000; Ha, 2001; men se Freeman och Spyridakis, 2004). Flanagin och Metzger (2000) tyder på att mer erfarna eller kunniga webbanvändare ser mediet som mer trovärdigt, men att erkänna dess begränsningar tenderar också att kontrollera information som erhållits på webben strängare. Användare med större erfarenhet med ett medium tenderar att tillämpa en högre grad av granskning på den information de får från detta medium (se Culbertson och Somerick, 1977; Sundar, 1998) och denna granskning kan ha formen av att kontrollera information som erhållits från webben. Till exempel, identifiera författaren eller organisationen som postat informationen på webben, utvärdera författarens mål och kvalifikationer, eller kontrollera för att se när informationen senast uppdaterades är allmänt rekommenderade strategier för att utvärdera kvaliteten på webbaserad information (Alexander och Tate, 1999; Brandt, 1996; Gilster, 1997; Harris, 1996; Jones, 1998). Baserat på dessa resultat på trovärdighet och verifiering, Hypothesis 3 anger att: H3a-e: Internet / webb erfarenhet kommer att öka uppfattningarna om: a) meddelande, b) webbplats, och c) sponsor trovärdighet, och d) självrapporterad verifiering av webbplatsens innehåll, och e) observerad information verifiering beteenden. Denna studie använde en 4 och 2 experimentell design som varierade genren av webbplats (news organisation, e-handel, särskilt intresse, eller personliga webbplatser) med verity av webbplatsen (en fiktiv eller verklig webbplats) för att testa hypoteser och forskningsfrågor. De beroende variablerna var de tre typerna av trovärdighetsuppfattningar. Urval Från en omfattande lista med cirka 94 000 registrerade väljare inom länet i USA där studien hade sitt ursprung valdes 3500 potentiella deltagare slumpmässigt (68 förfrågningar kunde inte levereras, vilket resulterade i ett giltigt urval på 3432).Dessa berättigade deltagare sändes en skriftlig uppmaning att delta i studien och erbjöds ett incitament i form av en gratis ettårig tidskriftsprenumeration enligt deras val att göra det. Av dessa deltog 274 personer i forskningen (N-274).Den funktionella svarsfrekvensen för studien var cirka 18 procent. 1 Ytterligare deltagare (N-300) anlitades från kurser på grundnivå och fick kurspoäng för sitt deltagande i studien. På så sätt deltog sammanlagt 574 personer i studien (N-574). 2 Av deltagarna var 39 procent (N-26) män och 61 procent (N-348) kvinnor.Mångfalden av deltagare var 18 till 83 år, med en medelålder på 31,99 år (SD-16,20). Dessutom hade stickprovsmedlemmarna ett genomsnitt på 15.09 års utbildning (SD på 2.44), en genomsnittlig årsinkomst på mellan $50,000 och $59.999 (om påstås vara beroende, detta återspeglade deras föräldrars inkomst), och rapporterade relativt frekvent användning av internet/webben, som anges av deras genomsnittliga svar på 5.76 (SD på 1.52) på hur ofta de använder internet/webben på en sjupunktsskala (där 1 skalan 'Jag aldrig använder internet/webben' till 7.'Jag använder internet/webben hela tiden). De webbplatser som användes i denna studie innehöll alla en identisk nyhetshistoria om strålningens potentiellt skadliga effekter på gravida kvinnor som flyger i flygplan.Denna speciella berättelse, som ursprungligen erhölls från en ansedd, nationell nyhetskälla, valdes ut på grund av dess rimlighet att framträda på var och en av de platser som användes i studien.Berättelsen togs bort från alla referenser till experter och expertkällor (t.ex."enligt dr Smith..." eller "institutet för strålningsstudie rapporterar att...") och var inbäddad i varje plats som en framträdande, levande "länk". Webbplatsgenrer inkluderade en nyhetsorganisation utan direkt intresse i frågan (CNN; www.cnn.com), en relevant e-handelssida (BabyCenter.com; www.babycenter.com), en särskild intressegrupp relaterad till frågorna i berättelsen (Barn's Defense Fund; www.childrensdefense.org), och en personlig webbsida. 3 För att testa RQ1 konstruerades parallella platser som återspeglade de "riktiga" platserna exakt, förutom att namnet på den sponsrande enheten ändrades till en fiktiv en i hela webbplatsen ("Onlinenews" för CNN, "Child Rights Fund" för Barns Defense Fund, och "BabyPlace" för BabyCenter).Detta gjordes för alla utom de personliga webbplatser, för vilka både manliga och kvinnliga versioner skapades. 4 På detta sätt, detta experiment tog formen av en 4 (site genre) och 2 (site verity) faktoriell design, vilket resulterar i åtta olika webbplatser som används som stimuli i studien. Manipulering webbplats verity tillät oss att hålla webbplatsattribut konstant medan variera deltagarnas förtrogenhet med webbplatserna.Detta gav ett test av RQ1 på så sätt att eventuella observerade skillnader i trovärdighet betyg mellan parallella platser kan bero endast på skillnader i förtrogenhet med webbplatsen sponsorer, snarare än skillnader i platsattribut. Som noterats bestod de beroende variablerna av de tre typer av trovärdighetsuppfattningar som redan diskuterats. Deltagarna riktades till studiens hemsida via en skriftlig URL som ingår i ansökningsbrevet (i studentprovet delades URL:en ut i klassen) och fick veta att de kunde komma åt webbplatsen var de ville och när som helst inom de följande två veckorna. Efter att ha samtyckt till informerat samtycke på nätet fick deltagarna instruktioner om att de skulle titta på en specifik genre av webbplats. Beroende på vilken genre av webbplats de var riktade till, deltagarna instruerades att de skulle se: 1 "en webbplats som tillhör en medieorganisation, det vill säga en organisation som använder internet för att leverera nyhetsinformation till dem som besöker webbplatsen", 2 "en webbplats som tillhör en "e-handel" organisation, det vill säga en organisation som använder internet för att sälja produkter och leverera information till dem som besöker webbplatsen", 3 "en webbplats som tillhör en särskild intresseorganisation, det vill säga en organisation med ett specifikt socialt eller politiskt intresse som använder internet för att leverera sitt budskap till dem som besöker webbplatsen", eller 4 "en webbplats som tillhör en privatperson, det vill säga en person som har valt att posta sin webbsida på internet". Deltagarna omdirigerades sedan automatiskt till en av studiens åtta webbplatser (varje deltagare exponerades för endast en webbplats och webbplatser roterades sekventiellt, så att ungefär lika många deltagare slutligen riktades till varje webbplats).När de tittade på den webbplats som de hade riktats till, kunde deltagarna inte se några webbadresser eller annan information som skulle få dem att tro att de inte var på en "sann" webbplats, snarare än på en webbplats som skapats av forskarna. Deltagarna instruerades att bläddra på webbplatsen så mycket de ville, för att utforska informationen på dess sidor. Dessutom instruerades de att läsa berättelsen om de potentiellt skadliga effekterna av strålning på gravida kvinnor, för vilka de fick titeln och ungefärlig plats på huvudsidan av den plats till vilken de var riktade. Efter att deltagarna hade bläddrat på webbsidan och fått en chans att läsa den angivna berättelsen fick de instruktioner om att klicka på en länk (som fanns i en bar längst ner på alla sidor) för att indikera att de hade slutat bläddra.De ombads sedan att se till att de hade läst berättelsen som instruerats och, om inte, fick möjlighet att återvända till webbsidan för att bläddra vidare och läsa berättelsen. När de hade slutat bläddra, var de riktade till en enkät som de fyllde i på nätet. Efter att ha riktats till enkäten kunde deltagarna inte längre se webbsidan. Alla deltagare avlades online i slutet av sin session. Som tidigare beskrivits mättes tre olika typer av trovärdighetsuppfattningar: sponsor, budskap och plats trovärdighet.Deltagarna fick uttryckliga instruktioner om att fokusera på sponsorn, meddelandet, och sedan webbplatsen, när så var lämpligt, i att svara på enkätposter efter exponering. Websites sponsors trovärdighet bedömdes utifrån i vilken utsträckning sponsorn uppfattades som trovärdig, har hög integritet, har ett positivt rykte, vara framgångsrik, vara pålitlig, erbjuda produkter eller tjänster av högsta kvalitet, vara prestigefylld, har ett uppriktigt intresse för viktiga frågor, även i vilken utsträckning en individ skulle vara villig att arbeta för sponsorn.Dessa objekt mättes på en sju-punktsskala (högre värden motsvarar högre sponsor trovärdighet) och i genomsnitt för att härleda måttet på sponsorns trovärdighet (M-4.41, SD-0.99). Cronbachs alfa för denna åtgärd var 0,87. Efter tidigare forskning bedömdes budskapets trovärdighet med fem punkter som mätte deltagarnas uppfattning om trovärdighet, noggrannhet, pålitlighet, partiskhet och fullständighet av informationen i strålningshistorien (se Austin och Dong, 1994; Flanagin och Metzger, 2000; Gaziano, 1988; Rimmer och Weaver, 1987;West, 1994). Bias poäng var omvänt kodade så att högre poäng på alla dimensioner indikerade större uppfattningar om trovärdighet och alla objekt mättes på en sjupunktsskala. Medelvärdet för de fem posterna utgjorde den slutliga trovärdighetsåtgärden för budskapet (M-4.10, SD-1.17 och Cronbachs alfa-0,85). Ett batteri av 22 objekt anpassade från standard källa trovärdighet skalor (Berlo et al., 1970; Läder, 1992; McCroskey, 1966; McCroskey och Jenson, 1975) användes för att bedöma trovärdigheten hos webbplatsen som helhet.Deltagarna bedömde i vilken utsträckning de fann webbplatsen som helhet för att vara trovärdig, trovärdig, tillförlitlig, auktoritativ, ärlig, säker, korrekt, värdefull, informativ, professionell, attraktiv, trevlig, färgstark, sympatisk, aggressiv, involverar, djärv, interaktiv, intressant, sofistikerad, partisk, och organiserad. Dessa poster utgjorde tillsammans trovärdighetsmåttet på en sjupunktsskala (M-4.52, SD-0,89). Cronbachs alfa för webbplatsens trovärdighetsskala var 0,91. För att bedöma i vilken grad deltagarna uppfattade dessa typer av trovärdighet som skilda från varandra, har alla punkter som föreslagits för att bedöma alla typer av trovärdighet genomgått en undersökande huvudaxelfaktoranalys med hjälp av promax (oblique) rotation. Faktorer med eigenvärden större än 1 behölls.Resultaten visade att endast ett objekt avsett att mäta budskap, plats, eller sponsor trovärdighet korsas med andra objekt mätning budskap, plats, eller sponsor trovärdighet, bekräftar att deltagarna gjorde verkligen skilja mellan dessa tre typer av trovärdighet på ett meningsfullt sätt. 5 Två åtgärder för kontroll av webbplatsinformation användes: självrapporterad kontroll och observerad kontroll. Survey objekt från Flanagin och Metzger (2000) användes för att mäta självrapport verifiering: deltagarna ombads att överväga sitt beteende med webbplatser i allmänhet, bortsett från deras beteende med webbplatsen som de ombads att bläddra, och för att indikera graden av att de utför ett antal verifieringsbeteenden.Dessa objekt mättes på en sju-punktsskala (där 1 till aldrig', 2 till'mycket sällan', 3 till' sällsynt', 4 till 'occasionally', 5' ofta', 6 till'mycket ofta' och 7 till' hela tiden'); Cronbachs alfa var 0.88 (M-3.85, SD-1.09). Observerad verifiering uppnåddes genom att tillhandahålla länkar till befintliga externa webbplatser som var relaterade till, och som bekräftade informationen i, den berättelse som deltagarna ombads läsa (t.ex. Dessa länkar var listade under rubriken "För mer information", som låg längst ner på samma webbsida som den berättelse som de läste.Deltagarna hade möjlighet att klicka på sju relevanta länkar och det totala antalet länkar som de tittade på utgjorde måttet på observerat verifieringsbeteende (M-0.40, SD-1.17). Webbplatsgenren varierade genom den specifika typ av webbplats som deltagarna exponerades för: nyhetsorganisation, e-handel, speciell intressegrupp och personliga webbplatser. Erfarenheterna från Internet bedömdes med tre punkter. På en sjupunktsskala ombads deltagarna att bedöma hur ofta de använder internet (där 1 och jag aldrig använder internet/WWW' till 7) 'Jag använder ofta internet/WWW), deras erfarenhet av att använda internet (där 1 till 'ingen erfarenhet' och 7' en hel del erfarenhet), och deras expertnivå (där 1 till 'Jag är inte alls expert' till 7'Jag är helt expert). Poängen var genomsnittliga för att härleda erfarenhetsmåttet (M-5.23, SD-1.30), för vilket Cronbachs tillförlitlighet var 0,88. Eftersom tidigare forskning har visat att hälsa (Eastin, 2001; Gaser och Seiter, 1999; Gunther, 1992; O'Keefe, 2002) och flera demografiska faktorer Gomdaweb, 1998; Kaye, 1998, 2002) påverkar de beroende variabler som föreslås i denna forskning, deras effekter var statistiskt kontrollerade i tester av hypoteser och forskningsfrågor i denna studie. Frågans relevans mättes genom att be deltagarna att värdera, på en sjupunktsskala (där högre antal indikerade högre nivåer av dessa kvaliteter), hur relevant historien var för deras eget liv, hur intressant de fann historien att vara, hur mycket de tyckte om berättelsen, och hur viktiga RESULTAT H1 föreslog att trovärdighetsuppfattningar skulle variera beroende på plats genre. Hypotesen testades av en MANCOVA analys, med demografi (ålder, utbildning, inkomst och kön), internet erfarenhet, utfärda hälsa, självrapportera verifiering, och observerade verifiering som kovariater, och den uppfattade trovärdighet målbudskapet (radiation berättelse), webbplatsen som helhet, och webbplatsen sponsor som beroende åtgärder. Eftersom platsen genre utgjorde den oberoende variabeln, både faktiska och fiktiva webbplatser inom varje genre beaktades tillsammans. Interneterfarenhet, demografiska variabler, problematik och verifieringsbeteende kontrollerades för att eliminera dessa variabler som alternativa förklaringar till trovärdighetsuppfattningar. Analyserna indikerade en betydande multivariateffekt för platsgenren (Wilks lambda-0). 77, F(9,557) och 17.19, p på 0.001, 2 på 0.08. Mer specifikt, med tanke på webbplatsens trovärdighet (F(3562)-43.70, p-0.001, 2 0.19), ansågs både nyhetssajten (M-4.94, SD-0.70) och e-handelswebbplatsen (M-4.76, SD-0.87) vara betydligt mer trovärdig än den speciella intressegruppens webbplats (M-4.54, SD-0.77) och den personliga webbplatsen (M-3.95, SD-0.84).Nyhetsorganisationswebbplatsen och e-handelssajten skilde sig inte från varandra i den upplevda webbplatsens trovärdighet, även om den speciella webbplatsen ansågs vara betydligt mer trovärdig än den personliga webbplatsen. Alla signifikanta skillnader var på p och 0. 001 nivå. Skillnader mellan plats genren hittades också för sponsor trovärdighet (F(3.562) till 20.83, p-0.001, 2 0.10.10).Sponsorn för nyhetsorganisationen webbplats (M-4.82, SD-0.97) bedömdes betydligt mer trovärdiga än sponsorer av alla andra genrer av webbplatser (p-0.01).E-handel webbplats (M-4.44, SD-0.90) inte skiljer sig från den speciella intressegrupp webbplats (M-4.54, SD-0.99) när det gäller sponsor trovärdighet, även om båda dessa webbplats sponsorer ansågs vara betydligt mer trovärdig än den personliga webbplatsen sponsor (M-3.92, SD-0.89; p-0.001). Budskapets trovärdighet (F(3.562) och 16.54, p på 0,001, 2 på 0.08) varierade också mellan olika platsgenrer och samma mönster av skillnader uppstod som för resultaten för sponsorns trovärdighet. Specifikt, meddelandet på nyhetsorganisationen webbplats (M-4.67, SD-1.11) bedömdes betydligt mer trovärdiga än meddelanden på alla andra genrer av webbplatser (p-0.001). Uppfattade trovärdigheten hos meddelandet på e-handelssajten (M-4.07, SD-1.08) skilde sig inte från den upplevda trovärdigheten hos meddelandet på den speciella intressegruppens webbplats (M-4.15, SD-1.11), även om meddelandena på båda dessa webbplatser uppfattades som betydligt mer trovärdiga än samma meddelande som finns på den personliga webbplatsen (M-3. 65, SD- 1,16; p- 0,01). Sammantaget stöder dessa resultat till stor del, även om de inte är helt, H1. Närmare bestämt bekräftades den förväntade ordningen för trovärdighetsbedömningar för budskap och sponsors trovärdighet (även om det särskilda intresset och webbplatser för e-handel inte skiljer sig nämnvärt); för webbplatsens trovärdighet bedömdes dock e-handelssajten vara lika trovärdig som nyhetssajten, i motsats till förväntningarna. RQ1 handlade om huruvida trovärdighetsbedömningar beror mer på webbplatsattribut eller förtrogenhet med webbplatssponsorer (personliga webbplatser ingick inte i denna analys, eftersom förtrogenhet med dessa sponsorer inte var relevant).För att testa detta jämfördes trovärdighetsbedömningar mellan "verkliga" webbplatser och deras motsvarigheter som, även om de var identiska i design och innehåll, representerade fiktiva och förmodligen mindre välbekanta sponsorer. För det första genomfördes en manipulationskontroll för att bekräfta att förtrogenheten verkligen varierade mellan faktiska och fiktiva platser. Förtrogenhet med webbplatsen mättes av frågan: "Innan du tittar på webbplatsen idag, hur bekant var du med organisationen vars webbplats du såg?', med svar som sträcker sig från 1 till 'Jag hade aldrig hört talas om den organisationen tidigare' till 7 till 'Jag var ganska bekant med den organisationen redan'.E-handel webbplatser misslyckades med manipulering kontroll, med en genomsnittlig förtrogenhet betyg på 2.22 för BabyCenter webbplats (SD-1.71) och en betyg på 2.05 för BabyPlace webbplats (SD-1.53; p-0.53). Det fanns dock skillnader i förtrogenhet för nyhetsorganisationernas webbplatser (CNN, M och 5,41, SD till 1,59; Onlinenews, M och 2,98; SD till 1,88; p till 0,001) och de speciella intressegruppernas webbplatser (Barnskyddsfonden, M och 2,24; SD till 1,67; Barnrättsfonden, M och 1,64; SD till 1,21; p till 0,01). RQ1 undersöktes därför endast med hjälp av dessa två anläggningar. MANCOVA analyser (kontrollera för samma faktorer som i H1) avslöjade en multivariat effekt för trovärdighet över hela nyhetsorganisationen webbplatser (Wilks lambda-0. 85, F(3109), 6,21, p-0.001, 2 -0.15), även om endast sponsorns trovärdighet (F(1111) och 18.61, p-0.001, 2 -0.14) visade betydande skillnader mellan den faktiska/familiära platsen (M-5.14, SD-1.02) och den fiktiva/mindre välbekanta platsen (M-4.43, SD-0.74; meddelandets trovärdighet, p-0.62; platsens trovärdighet, p-0.36). För de speciella intressegrupperna fanns det ingen multivariat effekt för trovärdighetsuppfattningar när man jämförde de faktiska och fiktiva speciella intressegruppernas webbplatser (F(3140)]1. 44, p-0.23; faktiska, M-4.38; fiktiva, M-4.68; budskap trovärdighet: faktiska, M-4.09; fiktiva, M-4.20; plats trovärdighet: faktiska, M-4.47; fiktiva, M-4.60). Sammanfattningsvis påverkades sponsorns trovärdighet av kännedomen om webbplatsen endast för nyhetssajten. De återstående hypoteserna och forskningsfrågan testades av Pearson produkt-moment korrelationer. H2 föreslog positiva samband mellan trovärdighetsbedömningar och observerad verifiering av webbplatsens innehåll.De partiella korrelationerna mellan observerat verifieringsbeteende efter kontroll för ålder, Analyserna visade en negativ och signifikant noll-order korrelation mellan självrapporterad verifiering och observerat informationsverifieringsbeteende (-0,11, p-0.01, r 2 -0.01), som svar på RQ2, som försökte utforska detta förhållande.Således, de individer som rapporterade att de kraftigt verifierade den information de hittade på webben faktiskt gjorde så betydligt mindre än andra i denna studie. H3 a-e föreslog positiva relationer mellan online-erfarenhet och både trovärdighetsbetyg och verifieringsbeteenden. Hypotesen testades genom partiella korrelationer, kontroll för ålder, kön, utbildning, inkomst och informationslön.Det fanns inga signifikanta samband mellan internet/webbupplevelse och budskaps trovärdighet (r-0.06, p-0.17), plats trovärdighet (r-0.00, p-0.96) eller sponsor trovärdighet (r-0.01, p-0.91).Den partiella korrelationen mellan självrapporterad verifiering och internet/web erfarenhet var 0.33 (p-0.001, r 2 0.01) och den partiella korrelationen mellan observerat verifieringsbeteende och internet/web erfarenhet var 0,03 (p-0.54). Således stöddes endast H3 d, vilket tyder på att när online erfarenhet ökar, så gör självrapporterade verifiering av webbaserad information. Återigen, noll-order korrelationer är ganska lik de partiella korrelationer, visar liten påverkan av kontrollvariablerna. 6 DISCUSSION Denna studie utökar forskningen om den upplevda trovärdigheten hos webbaserad information genom att utforska rollen av webbplatsfunktioner, användarattribut och informationsverifieringsbeteenden på olika typer av webbplatser, som bedöms av användare som fungerar i en relativt naturalistisk miljö.Resultaten tyder på viktiga skillnader i upplevd trovärdighet för olika genrer av webbplatser, som är ett resultat av en kombination av webbplatsattribut och skillnader i genren av webbplatser själva. Dessutom befanns de självrapporterade verifieringsbeteenden som användare åberopade i sin typiska webbanvändning variera av erfarenhet och för att påverka trovärdighetsbedömningar, även om betydande skillnader i självrapportering kontra observerade verifieringsbeteenden också hittades. Resultaten av H1 visar att den aktuella webbplatsens genre påverkar sponsorns upplevda trovärdighet, budskapet som finns på webbplatsen och webbplatsen som helhet. För både sponsorns trovärdighet och budskapets trovärdighet uppfattades nyhetssajter som mer trovärdiga än alla andra genrer, och e-handel och webbplatser med särskilt intresse varierade inte i den upplevda trovärdigheten, även om båda betraktades som mer trovärdiga än personliga webbplatser. Nyhetsorganisation och e-handelssajter skilde sig inte åt i den upplevda trovärdigheten, utan betraktades som mer trovärdiga än både särskilda intressen och personliga webbplatser. Särskilt intressanta webbplatser uppfattades också som mer trovärdiga än personliga.Dessa resultat stödjer till stor del H1. En slutsats från denna studie är alltså att webbplatsens genre är viktig vid bedömningen av den upplevda trovärdigheten. Eftersom olika informationstyper motsvarar olika platsgenrer (t.ex. nyhetssajter tenderar att bära främst nyhetsinformation), dessa resultat stöder tidigare forskning som har funnit upplevd trovärdighet varierar beroende på informationstyp (Flanagin och Metzger, 2000). En förklaring till varför e-handelssajten inte var så låg som förväntat i upplevd trovärdighet är att den webbplats som används i denna studie (BabyCenter.com) inte bara erbjöd produkter till försäljning, men också gav nyheter och information om graviditet och spädbarnsvård. Följaktligen kan det faktiskt ha suddig information typer över webbplatsen genrer. Dessutom skilde sig budskapet och sponsorns trovärdighet inte åt för e-handel och webbplatser med särskilt intresse, eventuellt eftersom deltagarna såg båda sponsorerna som liknande i sin övertygande avsikt, som kan ha färgat sina utvärderingar på liknande sätt. Sammantaget tyder resultaten dock på att kännedom om webbplatsen genre som en källa till en viss typ av information (som kanske utlöser vissa pre-message förväntan) är en viktig del av trovärdighet uppfattningar. Med tiden är det troligt att användarna inser att informationstyp kan signalera den relativa övertygande avsikt och motsvarande nivå av förtroende eller skepsis de kan föra att bära på källa, meddelande, eller plats trovärdighet. Med det sagt, är det nödvändigt att erkänna att olika webbplats genrer också tenderar att motsvara skillnader i webbplats attribut och att dessa skillnader i attribut kan vara lika viktigt i trovärdighet uppfattningar. Till exempel, i denna studie den nyhetsorganisation och e-handel webbplatser inte skiljer sig på plats trovärdighet som förväntat, potentiellt eftersom dessa platser som helhet var relativt mer sofistikerade än det särskilda intresse eller personliga platser som används i denna studie när det gäller deras webbplats attribut. Som tidigare forskning har visat, webbplatsdesign kan vara en viktig del av upplevd trovärdighet (Fogg et al., 2001a (Fogg et al.,,, 2001b Johnson och Kaye, 1998; Palmer et al., 2000; Shon et al., 2000). För att delvis reda ut inverkan av plats genre kontra plats attribut på upplevd trovärdighet, en jämförelse av trovärdigheten för faktiska kontra fiktiva webbplatser, som var identiska i sina attribut (t.ex. Utformning, layout, innehåll och komplexitet) föreslogs i RQ1. Endast sponsorns trovärdighet varierade mellan faktiska och fiktiva webbplatser och endast för nyhetsorganisationen, vilket tyder på att för välkända och bekanta organisationer en "consensus heuristic" kan vara i drift, varigenom en person kan påverkas av deras uppfattningar om andras trovärdighet bedömningar (O'Keefe, 2002; d.v.s. CNN anses allmänt vara en tillförlitlig informationskälla. På så sätt kan trovärdighetsuppfattningar påverkas av kännedomen om en tillförlitlig informationskälla. Men slutsatsen att varken budskap eller plats trovärdighet skilde sig mellan faktiska och fiktiva webbplatser tyder på att kanske (sofistiska) webbplatsattribut kan övervinna rykte när webbplatsen är obekant (som med fiktiva webbplatser), eftersom det inte finns någon annan information på vilken man kan bedöma trovärdighet bortsett från webbplatsens attribut, såsom design och innehåll. Sammantaget innebär dessa resultat (åtminstone inom ett visst spektrum av parametrar för platsdesign) att sponsorns trovärdighet kan överföras från välbekanta enheter till deras webbplatser, att webbplatsens trovärdighet kan uppnås lika av bekanta och obekanta källor och att meddelanden som finns på webbplatser kan ses på samma sätt när det gäller deras upplevda trovärdighet, oavsett vilken källa som utfärdar dem. Tillsammans tyder resultaten från H1 och RQ1 på att både platsgenren och webbplatsattribut spelar roll vid bedömningen av trovärdighet, men att under förhållanden där webbsponsorer är obekanta för användaren, kan designelement potentiellt öka uppfattningarna om webbplatsens trovärdighet till nivåer som är lika med de för bekanta sponsorer. Även om dessa resultat inte är ett idealiskt test av den relativa påverkan av genre kontra designelement, belyser de två viktiga frågor: olika aspekter av webbplatser (t.ex. genre av plats kontra designelement) kan vara bättre eller sämre prediktorer av trovärdigheten hos olika typer av webbplatser (dvs. webbplatser med välbekanta och obekanta sponsorer), och mätning av flera typer av trovärdighetsuppfattningar är avgörande i forskning om webb trovärdighet. Resultaten för H2 visar att den faktiska kontrollen av information inte hade någon inverkan på trovärdighetsuppfattningen. Dessutom, de som sade att de verifierade information mer, faktiskt verifierad information i denna studie mindre (resultat av RQ2).Därför data från denna studie visar en brist på överensstämmelse mellan självrapporterade och observerade verifieringsbeteenden, visar att forskare bör sträva efter att observera online beteende direkt eftersom självrapporter kan vara opålitlig. Övervägda tillsammans, resultaten av verifiering måla en bild av en uppsättning internetanvändare som är skeptiska till webbaserad information, vet att de bör kontrollera den information de får online, och ändå misslyckas med att göra det. Framtida forskning bör inriktas på denna målgrupp för att avgöra hur många internetanvändare som faller in i denna kategori och för att avslöja orsakerna till inkonsekvenserna mellan deras attityder och beteende. Förstå online informationsverifikation beteende har viktiga konsekvenser för dem som arbetar för att förbättra internetkunskap och är en viktig del av att stärka internetanvändare (Flanagin och Metzger, 2000; Metzger et al., 2003). Resultaten för H3 a-c visade att erfarenheter med hjälp av webben inte påverkade deltagarnas trovärdighetsbedömningar, vilket förutspåddes av tidigare forskning som visade ett positivt samband mellan internetanvändning eller tillit och trovärdighetsbedömningar (Flanagin och Metzger, 2000; Johnson och Kaye, 2000). Det är intressant att både nyare forskning, inklusive Johnson och Kaye (2002), och denna studie har misslyckats med att stödja detta förhållande.Dessa senaste resultat kan återspegla en "golveffekt" i Internetanvändning, så att det finns mindre skillnader i dessa åtgärder nu eftersom människor har mer erfarenhet och förlitar sig på webben mer än de gjorde 1996 eller 1998 när data från tidigare studier samlades in. En alternativ förklaring är att tidigare forskning mätte olika typer av trovärdighet (t.ex. Mediets trovärdighet) eller olika typer av webbplatser än de som ingår i denna studie. Detta pekar återigen på vikten av att mäta flera typer av trovärdighetsuppfattningar i online-miljön och undersöka flera genrer av webbplatser. Analyser av H3 d-e visade ett positivt samband mellan interneterfarenhet och självrapporterad, men inte observerad, informationsverifiering.En möjlig förklaring är att de som har större interneterfarenhet faktiskt kan verifiera webbinformation mer i allmänhet, men inte gjorde det i just denna studie. Men, denna beteende inkonsekvens verkar osannolik, särskilt med tanke på den relativa lättheten av informationsverifiering i studien.En alternativ tolkning är att tyngre internetanvändare kände mer social önskvärdhet när svara på frågor om deras online beteende.Som tidigare, innebär detta en grupp av internetanvändare som vet att de borde vara skeptiska till den information de hittar på nätet och därmed bör kontrollera det, men som inte gör ansträngningar för att göra det. En begränsning av den aktuella studien är att flera begränsningar förhindrade en fullständig faktoriell design där platssponsor, platsgenre och platsattribut som design och innehåll och budskap varierade systematiskt för att undersöka deras effekter på webbanvändarnas trovärdighetsuppfattningar. Istället var plats genre (med anslutna sponsorer) och platsattribut varierade samtidigt hålla meddelandet konstant. Följaktligen testade inte denna studie trovärdigheten i sig. Framtida forskning kommer att behöva manipulera budskap och andra element för att bättre förstå deras effekter på trovärdighetsbedömningar. Det är viktigt att tidigare forskning om budskapens trovärdighet kan vara till hjälp i detta avseende. Tidigare studier har funnit sådana element som budskap valuta, fullständighet, skrivstil, användning av åsikter språket, och förekomst av typografiska fel till effekter trovärdighetsbedömningar (se Metzger m.fl., 2003). Trots sina begränsningar har studien flera starka sidor. En viktig kritik mot experimentell forskning är till exempel att den bedrivs i artificiella miljöer och på så sätt producerar data som inte är allmängiltiga för den verkliga världen. Med hjälp av internets unika kommunikationskapacitet kunde deltagarna i denna studie delta i ett kontrollerat experiment medan de befann sig i en naturlig och bekväm miljö. Dessutom, även om mer forskning nu bedrivs på nätet, är det få studier som använder vetenskapliga tekniker för ämnesrekrytering.Som beskrivs i metodavsnittet, valdes det icke-studentprov som används i den aktuella forskningen slumpmässigt ut ur lokalbefolkningen. På så sätt kan denna studie dra nytta av styrkan i både experimentella och undersökningsforskningsmetoder. En annan styrka i denna studie var införandet av flera typer av trovärdighet och flera genrer av webbplatser i forskningsdesignen.Bedömning av olika typer av trovärdighet (dvs. Det visade sig att sponsorns, webbplatsens och budskapets trovärdighet var viktig, eftersom resultaten visade att deltagarna faktiskt gjorde dessa distinktioner i sin trovärdighetsuppfattning. Att bryta ner webb trovärdighet i flera typer och sedan ge deltagarna möjlighet att fokusera på vissa nivåer medan de gör trovärdighetsbedömningar är avgörande för att få giltiga resultat (se Metzger m.fl., 2003; Sundar och Nass, 2001). Forskare som bara frågar om trovärdigheten hos en viss "webbplats" kan inte veta om mottagarens bedömningar gjordes på grundval av ryktet hos webbplatsens sponsor, det fysiska utseendet på webbplatsen och dess meddelanden, designfunktioner, eller någon annan aspekt av webbplatsen. Dessutom har tidigare forskning som undersöker trovärdigheten på nätet endast undersökt e-handel eller nyheter och politiska webbplatser.Införandet av ett bredare spektrum av webbplatsgenrer i denna studie gav en mer realistisk och heltäckande syn på trovärdighet i online-miljön. Det faktum att forskningen om webb trovärdighet är relativt ung, i kombination med komplexiteten i webbmiljön, gör teoretiseringen om webb trovärdighet utmanande vid denna tidpunkt. Trots att forskningsresultaten hittills fortfarande är mycket undersökande pekar de på flera potentiellt viktiga prediktorer av trovärdighet. Särskilt attributen för: (1) webbplatser och deras sponsorer; (2) meddelanden som finns på dessa webbplatser; och (3) publik för webbaserad information alla visa löfte om att förutsäga uppfattningar om webb trovärdighet. För det första visar forskningen vikten av webbplatsegenskaper och platssponsorer.Data från denna studie visar till exempel att kännedom om webbplatsens genre, potentiellt som källa till en viss typ av information, är en viktig komponent i trovärdighetsuppfattningar: nyhetssajter bedömdes konsekvent högre i trovärdighet i denna studie, medan enskilda webbplatser inte ansågs vara särskilt trovärdiga. E-handel och särskilt intressanta webbplatser, till största delen, var betygsatta i mitten. Dessutom, våra data visar att webbplatsattribut är en avgörande aspekt av trovärdighetsuppfattningar, eftersom fiktiva webbplatser kunde uppnå trovärdighet betyg som var i stort sett lika med de stora organisationernas, förmodligen baserat på deras sofistikerade webbplatsattribut, inklusive design och innehåll.Dessa fynd tyder på att användare tar hand om plats och sponsor cues såsom genre och platsattribut i form av trovärdighetsbedömningar, även om de relativa influenserna av dessa faktorer fortfarande behöver redas ut. Sundar och Nass (2001) har dessutom experimentellt visat att olika nivåer av källtilldelning (synliga källor som portvakter, tekniska källor som kommunikationskanaler och mottagarkällor som individer eller publik) påverkar mottagarnas affektiva reaktioner på nyhetshistorier på nätet, samt deras uppfattning om berättelsens kvalitet och representativitet, även om de inte direkt är trovärdiga. I sin studie, när nyhetshistorier på nätet uppfattades som utvalda av andra webbanvändare, var de mer omtyckta och tycktes vara mer representativa och av högre kvalitet. Sammantaget tyder dessa resultat på en potentiell interaktion mellan platsgenren, platsattribut och källattribution som kan påverka den upplevda trovärdigheten. Eftersom webbplatser från genrer som anses vara trovärdiga, som består av designfunktioner som ökar trovärdigheten, kan visa innehåll som uppfattas som rekommenderat av andra, kan trovärdighetsuppfattningar öka. Till exempel, väletablerade webbplatser som erbjuder peer reviews av produkter och tjänster kan ha hög upplevd trovärdighet, särskilt om sådana webbplatser börjar blanda nyheter eller expertinformation som många e-handel webbplatser för närvarande gör. Dessa faktorer kan tillsammans utgöra en hybrid av vad Tseng och Fogg (1999) betecknade som "förutsatt trovärdighet", baserat på allmänna antaganden och stereotyper om informationskällan (dvs. Samförstånd heuristisk) och ytlig trovärdighet, som härrör från en enkel inspektion, t.ex. en webbplats som verkar trovärdig på grund av sin utformning. För det andra, även om det inte finns några hypoteser i denna studie, visar tabell 1 att meddelandets attribut, särskilt budskapshållbarhet, också är avgörande för att förstå trovärdigheten hos webbaserad information.Den grad i vilken frågorna i berättelsen var framträdande för deltagarna positivt påverkade webbplats, sponsor, och budskap trovärdighet betyg, i linje med resultaten om frågan engagemang från tidigare trovärdighetsarbete i både online- och offline-miljöer (se Eastin, 2001; Gunther, 1992). På samma sätt har andra föreslagit att enskilda personer kan behandla ointressanta onlinemeddelanden mer heuritiskt än systematiskt, vilket resulterar i mindre noggrann granskning av ett budskaps attribut när det gäller att komma fram till trovärdighetsbedömningar (Freeman och Spyridakis, 2004; Sunder och Nass, 2001). Dessutom tyder resultaten från denna studie, liksom Flanagin och Metzger (2000), på att meddelanden som finns i ett online-sammanhang där uttryckliga övertygande intentioner kan förekomma är föremål för lägre trovärdighetsbedömningar, kanske som ett resultat av högre granskning eller skepticism. På det hela taget skulle budskapets betydelse och engagemang kunna stärka den upplevda trovärdigheten, även om denna effekt skulle mildras av en upplevd övertygande avsikt. För det tredje kan publikens dispositionsfaktorer förklara uppfattningar om webbens trovärdighet. Resultaten från denna studie tyder på att en grupp användare som uppfattade webbaserad information som låg i trovärdighet, förmodligen för att de är skeptiska till sanningshalten i online-information i allmänhet. På liknande sätt fann Gunther (1992) att både allmän skepsis och medieskepticism är viktiga prediktorer för tidnings- och tv-nyheternas trovärdighetsbedömningar.Verifiering är relaterad till skepticism, eftersom mer skeptiska användare kan vara mer benägna att verifiera information på nätet, och verifiering som inte bekräftar rädsla kan minska skepticismen. I överensstämmelse med tidigare forskning (Flanagin och Metzger, 2000) visade resultaten av denna studie att mer erfarna webbanvändare rapporterade mer verifiering av webbaserad information, även om det negativa sambandet mellan självrapporterad och observerad verifiering tyder på att förhållandet kanske inte är enkelt. Även om erfarenheten av att använda internet inte påverkade trovärdighetsuppfattningar i denna studie, är det för tidigt att avfärda möjligheten att webbtillit eller användning kan vara viktigt i trovärdighetsbedömningar: tillit är en mycket viktig faktor i trovärdighetsbedömningar av annan kommunikationsteknik, såsom tryck- och tv-media (Johnson och Kaye, 2000). Tidigare erfarenheter med webben kan påverka skepsis, vilket i sin tur påverkar trovärdighetsuppfattningar på nätet, och det har funnits blandade resultat i tidigare forskning utforska denna fråga, som diskuterats tidigare. Dessutom konstaterade Johnson och Kaye (2002) att beroendet av traditionella medier och bekvämlighet också var goda prediktorer för trovärdighetsbedömningar online. Sammantaget tyder dessa faktorer på att upplevd webb trovärdighet kan vara en funktion av aspekter av webbplatser och deras sponsorer (genre, design och källattribuering), meddelandefaktorer (meddelande Salience/engagemang och övertygande avsikt), och publikegenskaper (skepticism, verifieringsbeteenden, webbupplevelse och tillit). Det är troligt att hög upplevd trovärdighet skulle resultera i situationer med väl utformade, ansedda genrer av webbplatser, som innehåller mycket framträdande och med meddelanden av låg övertygande intention, ses av individer med tung webbtillit och erfarenhet, vilket i sin tur kan leda till skepticism som kan dämpas av informationsverifiering.Så, webb trovärdighet teorier kan posit hög upplevd trovärdighet i situationer där dessa funktioner är närvarande. Dessutom tyder fram till idag på att uppfattningar om webb trovärdighet kan härröra från dubbla processer: för det första heuristisk bearbetning av lättillgängliga köer såsom plats genre och design och, för det andra, systematisk bearbetning av köer såsom utvärdering av meddelandeinnehåll och resultaten av kontrollinsatser. Ändå måste teoretisk utveckling också uppskatta komplexiteten i webbmiljön och avgörande skillnader mellan webbplats, sponsor och budskap trovärdighet. Sammanfattningsvis bidrar denna studie till en spirande litteratur om webb trovärdighet genom att föreslå förklaringar av trovärdighetsbedömningar, inklusive rollen av webbplatsfunktioner, användarattribut, och informationsverifikation beteenden över olika genrer av webbplatser och testa dessa faktorer i en relativt naturlig miljö över en mångfald av webbanvändare. Dessutom utnyttjas resultaten av denna studie för att föreslå mer konkreta teoretiska mekanismer genom vilka forskare kan förstå webbtrovärdigheten vid en tidpunkt då detta är av avgörande betydelse för alla mediekonsumenter. Noter 1 Denna svarsfrekvens beräknas på grundval av 44,4 procents spridning av internet vid tidpunkten för datainsamlingen: det uppskattas att cirka 1524 av de 3432 individer som fick förfrågningar kunde ha varit berättigade att delta i denna studie, vilket krävde förtrogenhet med internet och webben. Baserat på detta prov (N  på 1524), svarsfrekvensen översätter till 18 procent, snarare än rå svarsfrekvens på 8 procent. Med tanke på den relativt stora pensionerade befolkningen och minoritetsbefolkningen i ursprungslandet (som vanligtvis har mindre tillgång till Internet) och den relativt stora insats som krävs av försökspersonerna för att delta i detta experiment, verkar denna svarsfrekvens godtagbar. 2 Som diskuterats senare utfördes post-hoc analyser för att bestämma arten av eventuella skillnader mellan dessa prover. 3 I samtliga fall laddades dessa webbplatser ned i sin helhet till en lokal webbserver och berättelsen om effekterna av strålning var inbäddad i webbplatserna.Användningen av dessa webbplatser ansågs falla under lagen om "rättvis användning" av upphovsrättslagen, som bedömts av advokater vid det universitet där denna studie genomfördes.De personliga webbplatserna byggdes med nära iakttagande av de kriterier som beskrivs av Papacharissi (2002) som kännetecknar personliga webbsidor. Dessutom porträtterades individer som amatörjournalister eller författare genom att man räknade upp den historia som tillsammans med andra var inbäddad i en rad olika frågor, under den allmänna rubriken "Artiklar som jag har skrivit". 4 Dessa ändringar gjordes på alla sidor på var och en av webbplatserna, för all text, grafik, och länkar där namnen dök upp. Dessutom, eftersom dessa fiktiva webbplatser måste vara identiska med sina "riktiga" motsvarigheter för att isolera effekterna av faktiska kontra fiktiva källor (mot design, innehåll och layout skillnader som kan ha förändrats över tid), alla åtta webbplatser laddades på studiens webbserver för att behålla kontrollen över dem. Följaktligen måste alla länkar inom alla webbplatser omdirigeras så att de skulle förbli inom webbplatserna på studiens server, snarare än att länka tillbaka till "faktiska" webbplatser utanför den servern. Omfattningen av alla dessa ändringar var enorm: Till exempel ändrade CNN till Onlinenews krävde att över 3 miljoner separata programmeringsändringar gjordes. För de personliga platserna varierade de manliga och kvinnliga versionerna endast med namn och fotografiska bilder av de personer som avbildades. Fotografiska bilder av mannen och kvinnan på platserna förtestades med ett separat prov för att mäta eventuella skillnader i upplevd kompetens (Chaiken, 1979), fysisk attraktivitet och social attraktionskraft (McCroskey och McCain, 1974).Det fanns inga huvudsakliga effekter för bilder över dessa dimensioner, även om det fanns mindre interaktionseffekter mellan taxarens kön och dessa attribut. Följaktligen, och som nämnts tidigare, kontrollerades deltagarsex i dataanalys. 5 Förberedande faktoranalys (EFA) var den föredragna metoden (över t.ex. huvudkomponentanalys; PCA) eftersom målet var att bedöma den latenta strukturen av observerade variabler för att avgöra om deltagarna kognitivt utmärkte de tre dimensionerna av trovärdighet. Resultaten skilde sig dock inte åt i detta avseende om EFA eller PCA användes eller om ortogonal eller sned rotation åberopades. 6 Post-hoc-analyser av de två delproven (dvs. Inregistrerade väljare och studenter på grundnivå) indikerade inga skillnader mellan prov för vare sig RQ1 eller H3. Dessutom konstaterades inga skillnader mellan de fullständiga uppgifter som rapporterats i analyserna och delproven för trovärdigheten på plats. Små skillnader i uppfattade budskap och sponsor trovärdighet per plats genre (H1) hittades dock i urval, vilket tyder på att väljarna kan vara något mer skeptiska än studenter, särskilt av sponsor trovärdighet. Dessutom, för H2 väljare visade en betydande negativ korrelation mellan observerad verifiering och uppfattade budskap trovärdighet, tyder på att väljarna kan ha varit mer skeptisk a priori av meddelanden på studiens webbplatser. Skillnader fanns också mellan elevers och väljares relativa observerade verifiering: väljare verifierade webbplatsinnehåll mindre ofta (7% av tiden) än studenter (27% av tiden) och hade högre genomsnittliga poäng på självrapporterande verifieringsbeteende. Sammantaget tyder detta på att väljarna i denna studie var mer skeptiska, men deras skepticism ledde inte till att de faktiskt verifierade den information de såg på nätet. MIRIAM J. METZGER är docent vid avdelningen för kommunikation, University of California, Santa Barbara. Hennes omskolning omfattar studier av informationens trovärdighet i den nya mediemiljön, problem med integritet och säkerhet på nätet, mediernas påverkan på den allmänna opinionen och de teoretiska och regleringsmässiga förändringar som uppstår till följd av utvecklingen av ny medieteknik. Adress:
Trovärdigheten för webbapplikationer har blivit ett tvärvetenskapligt ämne, där forskare från kommunikation har fokuserat på en mer kvalitativ (och subjektiv) analys av trovärdighet REF, medan området datavetenskap har fokuserat på mer objektiva mätvärden.
The role of site features, user attributes, and information verification behaviors on the perceived credibility of web-based information:
{'venue': 'New Media & Society', 'journal': 'New Media & Society', 'mag_field_of_study': ['Sociology', 'Computer Science']}