Mål: Mätning av resultat har blivit allt viktigare för att bedöma nyttan av audiologisk rehabilitering, inklusive hörapparater, hos vuxna. Uppgifter från frågeformulär grundar sig dock på retroaktiva återkallanden av händelser och erfarenheter, och kan ofta vara felaktiga. Frågeformulär fångar inte heller upp den dagliga variation som vanligtvis förekommer i relevanta händelser och erfarenheter. Kliniska forskare inom en rad olika områden har vänt sig till en metod som kallas ekologisk momentan bedömning (EMA) för att bedöma quotidian erfarenheter i samband med hälsoproblem. Syftet med denna studie var att fastställa möjligheten att använda EMA för att få svar i realtid från användare av hörapparater som beskriver sina erfarenheter i svåra hörselsituationer. Design: Denna studie krävde tre faser: 1) utveckla EMA-metodik för att bedöma hörselsvårigheter som användare av hörapparater upplever, 2) använda fokusgrupper för att förfina metoden och 3) testa metoden med 24 användare av hörapparaten. Fas 3 deltagarna bar en personlig digital assistent 12 timmar per dag i 2 veckor. Den personliga digitala assistenten uppmanade deltagarna att svara på frågor fyra gånger om dagen. Varje bedömning inleddes med en fråga för att avgöra om ett hörselproblem hade förekommit sedan den senaste registreringen. Om "ja", då upp till 23 frågor (beroende på kontingent svar grenning) fick detaljer om situationen. Om "nej", då upp till 11 frågor fick information som skulle hjälpa till att förklara varför hörandet inte var ett problem. Varje deltagare slutförde Hörselhandikappinventeringen för äldre (HHIE) både före och efter den 2-veckors EMA-testperioden för att utvärdera för "reaktivitet" (exacerbation av självupplevda hörselproblem som kan bli resultatet av upprepade bedömningar). Resultat: Deltagarna svarade på varningar med 77 % efterlevnadsgrad, vilket ger totalt 991 genomförda momentana bedömningar (medelvärde = 43,1 per deltagare). En betydande mängd uppgifter erhölls med hjälp av metoden. Det är viktigt att notera att deltagarna rapporterade en "hörproblemsituation sedan den senaste varning" 37,6 % av tiden (372 svar). Den vanligaste problemsituationen var "ansikte mot ansikte" (53,8 % av tiden). Nästa vanligaste problemsituation var "telefonsamtal" (17,2 %) följt av "TV, radio, iPod, etc." (15,3 %), "miljöljud" (9,7 %) och "film, föreläsning osv." (4,0 %) Jämförelse av medelvärden för HHIE före och efter EMA visade ingen signifikant skillnad (p > 0,05), vilket tyder på att reaktivitet inte förekom för denna grupp. Det bör dock noteras att 37,5 % av deltagarna rapporterade en större medvetenhet om deras hörselnedsättning och användning av hörapparater. Resultaten visade att deltagarna var överensstämmande, gav positiv feedback och visade ingen reaktivitet baserad på resultat före och efter HHIE. Vi drar slutsatsen att EMA-metoden är genomförbar med patienter som använder hörapparater och som potentiellt kan informera hörselvårdstjänster (HHC). Nästa steg är att utveckla och utvärdera EMA protokoll som ger detaljerad daglig patientinformation till audiologer i varje skede av HHC. Fördelarna med ett sådant tillvägagångssätt skulle vara att uppnå verkliga resultatmått och att fastställa variationer inom och mellan dagar i utfall och därmed sammanhängande faktorer. Sådan information är för närvarande inte tillgänglig från patienter som söker och använder HHC-tjänster.
Galvez REF använde EMA för att utvärdera patientens tillfredsställelse med hörapparatens prestanda.
Feasibility of ecological momentary assessment of hearing difficulties encountered by hearing aid users.
{'venue': 'Ear and hearing', 'journal': 'Ear and hearing', 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}