I analysen av risken i samband med sällsynta händelser som kan leda till katastrofala konsekvenser med stor osäkerhet är det tveksamt om den kunskap och information som är tillgänglig för analysen kan avspeglas korrekt av sannolikheter. Andra metoder än rent probabilistiska har föreslagits, till exempel med hjälp av intervallsannolikhet, possibilistiska åtgärder eller kvalitativa metoder. I detta dokument undersöker vi problemet och identifierar ett antal frågor som är grundläggande för dess behandling. De grundläggande frågor som tas upp reflekterar över den ståndpunkt som "sannolikhet är perfekt" och beaktar öppet behovet av en utvidgad ram för riskbedömning som återspeglar den åtskillnad som praktiskt taget finns mellan analytiker och beslutsfattare. "Det finns bara en sorts osäkerhet som härrör från vår brist på kunskap om sanningen i ett förslag [...] [Distinktioner mellan sannolikheter är] bara för vår bekvämlighet att undersöka komplexa fenomen. Sannolikhet är alltid ett mått på tro." När det gäller den objektiva/subjektiva distinktionen, som ofta underförstått anses ligga till grund för den frekventistiska/subjektiva sannolikhetsskillnaden, skriver Winkler [8 s. 128]: "För vissa individer, särskilt de som är utbildade i en vetenskaplig miljö, tycks subjektiviteten i subjektiv sannolikhet vara i strid med ett vetenskapligt sökande efter objektivitet. Men objektivitet när det gäller att hantera osäkerheten i den verkliga världen är i själva verket ett mål som i bästa fall är svårfångat och som mer realistiskt kan betraktas som ouppnåeligt. För att tillämpa de klassiska eller relativa frekvenstolkningarna av sannolikheten måste vissa antaganden göras, och detta är i slutändan subjektiva antaganden (Gelman et al. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. När det gäller mätning skiljer Popper mellan tre världar (se t.ex. [10]): den fysiska världen, den personliga och subjektiva världen och andras objektiva värld; vid skärningspunkten mellan den andra och tredje världen är dessutom den gemensamma inter subjektiva världen. Mätning av den fysiska världens egenskaper, såsom ett objekts längd, skiljer sig från mätning av osäkerhet i betydelsen brist på kunskap, uttryckt genom subjektiv sannolikhet som återspeglar en persons trosgrad. Vissa (t.ex. [10, 11] ) skulle hänvisa till detta som mätning av hårda och mjuka system, respektive. Probabilistisk analys är den dominerande metod som används för att hantera osäkerheter som är involverade i riskanalys, både av aleatoriska och epistemiska typer. Det används också i kvantifieringen av marginaler och osäkerheter i analyser som använder beräkningsmodeller för att förutsäga komplext systembeteende [12]. Det verkar riktigt att säga att sannolikheten verkligen är perfekt lämpad för att beskriva aleatory
Den senaste utvecklingen för att motsvara osäkerheten i riskbedömningen finns i REF.
Concerns, challenges, and directions of development for the issue of representing uncertainty in risk assessment.
{'venue': 'Risk analysis : an official publication of the Society for Risk Analysis', 'journal': 'Risk analysis : an official publication of the Society for Risk Analysis', 'mag_field_of_study': ['Engineering', 'Medicine']}