De olika effekterna av två former av återkoppling på energiförbrukningen undersöktes i två enheter i ett metallurgiskt företag. I en enhet fick de anställda information om energibesparing, var tvungna att sätta upp mål och fick feedback om sitt eget bevarandebeteende. Samma förfarande följdes med anställda i en andra enhet, men de fick också information om prestanda för den första enheten. I enlighet med förutsägelser från social identitetsteori och social jämförelseteori visade resultaten tydligt att medarbetare i det jämförande feedbacktillståndet sparade mer energi än anställda som bara fick information om sina egna prestationer, till och med ett halvår efter ingripandet. En anmärkningsvärd slutsats var att beteendeförändringar ägde rum utan några som helst förändringar i attityder eller avsikter. Diskussionen fokuserar på dessa resultat och på deras konsekvenser för organisationsbeteendet i allmänhet. Inledning från deras extra insatser för att spara energi. Därför blir huvudfrågan: hur kan ett företag motivera sina anställda att bete sig i en mer energibesparande Energiförbrukning leder till ekonomiska och miljömässiga kostnader såsom resursbrist, sätt? I denna studie gjordes ett försök till inflation, luftföroreningar och radioaktivt avfall (Cone & Hayes, 1980). På grund av dessa kostnader, mer uppmuntra energisparande beteende genom att använda jämförande feedback. Anställda i en enhet i en meta och fler västerländska industriorganisationer investerar i innovativ fysisk teknik till allurgiska anläggningar fick information om prestanda för en annan enhet för att se minska energiförbrukningen, till exempel genom att isolera byggnader, genom att köpa eller ändra utrustning-om denna jämförande feedback resulterade i extra energibesparingar efter båda enheterna hade delaktighet, och genom att använda energibesparande enheter. Dessa energiförbrukningsminskande investeringar i ett beteendeförändringsprogram som innehåller pedagogisk information, uppgiftsmåluppgift, är dock inte värda mycket om inte de anställda hanterar apparater och utrustning på ett sådant sätt att mindre energiåterkoppling samt övervakning och kontroll. Tidigare organisationsforskning (Siero et al. 1989) är bortkastad. Därför är en viktig fråga hur energirelaterat organisatoriskt beteende kan visas att ett sådant beteendeförändringsprogram är ett effektivt verktyg för att motivera medarbetarna att minska sina förändringar på ett effektivt sätt. Forskning om energibesparing i familjens hus - deras energislöseri beteende. I följande avsnitt diskuterar vi möjligheterna med jämförande innehav har visat att besparingar på upp till 30 procent på grund av beteendeförändringar kan vara återkoppling för att minska energislöseribeteendet. Därefter kommer uppmärksamhet att ägnas åt det realiserade (Seligman & Darley, 1977; Geller et al. 1982)........................................................................................... Emellertid generalisering av dessa resultat till delar av beteendeförändringsprogrammet. arbetsplatsen är problematisk eftersom utgifter i samband med energianvändning vanligtvis upplever mer jämförande feedback direkt i ett hushåll, och, i samband med en organisation, anställda vinst endast indirekt Mottagande information om prestanda hos
Siero m.fl. REF undersökt beteendeförändring i samband med energibesparing i två enheter i ett metallurgiskt företag.
CHANGING ORGANIZATIONAL ENERGY CONSUMPTION BEHAVIOUR THROUGH COMPARATIVE FEEDBACK
{'venue': None, 'journal': 'Journal of Environmental Psychology', 'mag_field_of_study': ['Psychology']}