Virtuella virtuella gemenskaper 1 har öppnat ett brett forskningsområde under de senaste åren. Även om många forskare har studerat detta forskningsobjekt [1] [2] [3] [4] [5] [6] [7], skiljer sig studiernas bakgrunder, tillvägagångssätt och mål avsevärt åt. Syftet med denna forskning är att utvärdera framgångsfaktorer för virtuella samhällen som ofta har postulerats i vetenskaplig litteratur och utvärdera deras praktiska betydelse ur perspektivet av medlemmar och operatörer av virtuella samhällen. På grundval av denna utvärdering identifieras och analyseras avvikelser. Resultaten ger empiriskt validerade insikter i att utveckla, införa och hantera virtuella samhällen. Dokumentet är uppbyggt på följande sätt: I avsnitt 2 ges operativa definitioner och en förklaring till bakgrunden till studien. En uppsättning framgångsfaktorer för virtuella samhällen som finns i litteratur och identifieras genom expertintervjuer presenteras. I avsnitt 3 beskrivs den metod som används i denna studie. Närmare uppgifter om datainsamlingen finns i avsnitten 4 och 1 Synonym till "Virtual Community" och termen "Online Community" kan användas. I avsnitt 5 presenteras resultaten av dataanalysen. Detta dokument avslutas med en diskussion om studieresultat och en syn på möjliga framtida forskningsteman. En förteckning över framgångsfaktorerna (uppdelade efter målgrupper och rangordnade efter betydelse) finns i bilagan till dokumentet. Definitioner och referensramar Av olika skäl kunde ingen gemensam överenskommelse om definitionen av begreppet "virtuell gemenskap" fastställas i litteraturen [9]. För det första är virtuella samhällen ett flerdimensionellt forskningsobjekt som kan analyseras ur olika perspektiv, inklusive psykologi, administrativ vetenskap eller datavetenskap. Den disciplin som initierar studien tenderar att definiera begreppet virtuell gemenskap enligt dess vetenskapliga kunskap. För det andra döljer fenomenet med populära ord, så kallade "pusselord" som används inom detta område en tydlig skillnad mellan vetenskapliga termer och jargong [5]. Den aktuella studien bygger på följande arbetsdefinition: En virtuell gemenskap består av människor som interagerar socialt på en teknisk plattform. Samhället är byggt på ett gemensamt intresse, ett gemensamt problem eller en gemensam uppgift för dess medlemmar som bedrivs på grundval av implicita och explicita uppförandekoder. Den tekniska plattformen möjliggör och stödjer samhällets interaktion och bidrar till att bygga upp förtroende och en gemensam känsla bland medlemmarna. Liknar mångfalden av definitioner av begreppet virtuell gemenskap, det finns en stor mångfald av dimensioner som används för att kategorisera virtuella samhällen 2. Trots det stora antalet dimensioner hävdar forskarna att många befintliga virtuella samhällen inte kan kategoriseras entydigt. Å ena sidan kan orsaken till svårigheten att kategorisera bero på den specifika specifikationen av den virtuella gemenskapen. Till exempel, en 2 För en översikt se också [10]. samhälle för bröstcancer patienter med ett regionalt fokus kan klassificeras som en geografisk gemenskap, på grund av det regionala fokus, som en demografisk gemenskap, på grund av fokus på kvinnor, och som ett tema-centrerad gemenskap som fokus är frågor som rör bröstcancer 3. Omvänt kan de svårigheter som uppstått vid försök att kategorisera virtuella samhällen orsakas av att de befintliga kategorierna överlappar [12]. För att hålla det område av virtuella samhällen som används i denna studie så brett som möjligt och för att kunna kategorisera virtuella samhällen otvetydigt, använder denna studie det ekonomiska intresset hos aktörerna i samhället för att kategorisera virtuella samhällen. I denna studie utmärker sig därför kommersiella och icke-kommersiella samhällen. Forskning om framgångsfaktorer fokuserar i allmänhet på sökandet efter metoder och modeller som förklarar framgång (företag) och hur man maximerar den. Studier försöker ge rekommendationer - så detaljerat som möjligt - om hur man tillhandahåller och använder resurser på ett idealiskt sätt. Rekommendationerna är ofta otillräckliga eftersom antalet influerande variabler är stort och korrelationen mellan variablerna är mycket varierande. Forskningen om framgångsfaktorer syftar snarare till att formulera riktlinjer som kan påverkas av operatörerna och som resulterar i en strategi som förväntas bli framgångsrik. [8]........................................ Sådana orienteringsprinciper gör inte anspråk på att helt förklara alla samband, utan försöker ge nya idéer för uppfattningen av strategier som kan vara mer effektiva. För att utvärdera faktorer som bidrar till framgången för virtuella samhällen sammanfattar studieförfattarna först 4 framgångsfaktorer för virtuella samhällen som finns i litteraturen och utvärderar dem därefter utifrån deras betydelse för operatörer 5 och medlemmar av virtuella samhällen. En genomgång av litteraturen visade på en stor mångfald av faktorer som påverkar framgången för virtuella samhällen. När det gäller utvärderingen av dessa faktorer skiljer denna studie mellan medlemmar och 3 Dessa kategorier tas från [11]. 4 Utvinningen av framgångsfaktorer från litteraturen omfattas inte av detta dokument, för mer information om detta se [13]. Vissa författare skiljer på fler aktörer inom en virtuell gemenskap, särskilt när det gäller organisationen av en virtuell gemenskap. Butler m.fl. [21] t.ex. särskilja volontärer, aktieägare och löneanställda och de uppger att varje grupp har olika motiv. Empiriskt identifiera och vända sig till var och en av dessa grupper är knappast möjligt i en kort undersökning. Därför avstår författarna från denna differentiering i denna undersöknings syfte, men erkänner dess roll för den fortsatta forskningen. Operatörsorienterade framgångsfaktorer. Sammantaget identifierades 32 faktorer: 26 presenterades för medlemmar i virtuella samhällen och alla 32 för operatörerna (de sex faktorer som endast är operatörsorienterade markeras grå i tabell 1). Framgångsfaktorerna har granskats, utökats och justerats efter resultaten av en Delphi studie 6 som genomförts bland experter inom området virtuella samhällen. Delphi-studien testade också potentiella samband mellan framgångsfaktorerna. Tabell 1 ger en översikt över framgångsfaktorerna. För att lättare kunna identifiera framgångsfaktorerna tilldelades varje faktor ett identifikationsnummer. Styckningsdelar av höns av arten Gallus domesticus, färska, kylda, frysta, frysta, saltade eller i saltlake, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, saltade, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta, rökta [13] Sidiras, P., Erfolgsfaktoren dygder Gemeinschaften. Masteruppsats vid institutionen för informationssystem, Hohenheim University. ID-# Uppnå ett stort antal medlemmar inom en kort tidsperiod 1 Bygga förtroende bland medlemmarna 2 Utveckling av samhället enligt idéer av sina medlemmar 3 Erbjuda uppdaterat innehåll 4 Erbjuda högkvalitativt innehåll 5 Uppskattning av bidrag från medlemmar av operatören 6 Assistans för nya medlemmar av erfarna medlemmar 7 Upprätta uppförandekoder (netiquette/guidelines) för att innehålla konfliktpotential 8 Stöda samhället genom regelbundna möten i verkliga världen 9 Hantering av medlemsdata känsligt 10 Arrangera regelbundna händelser 11 Intuitiv användarvägledning 12 Personlig siddesign av webbplatsen enligt sina medlemmars preferenser 13 Upprätta och stödja undergrupper inom gemenskapen 14 Integration av medlemmarna i förvaltningen av gemenskapen För datainsamling, en översikt över virtuella samhällen av Bullinger et al. [7] användes. De samhällen som anges i denna översikt användes som utgångspunkt och en inbjudan att delta i enkäten publicerades i alla de fortfarande existerande samhällena. Likt snöbollsprovtagningsmetoden upptäcktes kopplingar till andra samhällen. De ytterligare samhällena lades till och krav på deltagande lades också ut på dem. Sammanlagt postades meddelanden i 160 virtuella samhällen som täcker en mängd olika online-gemenskaper i fråga om båda storlek Online-undersökningar som en subtyp av skriftliga undersökningar är ett särskilt sätt att samla in data. När du placerar ett frågeformulär på internet jämfört med att skicka ut det via post eller hand till hand distribution, Det kan sägas att "bara" det medium genom vilket frågeformuläret presenteras har förändrats. Att välja en online-undersökning som metod för att samla in uppgifter medför några viktiga konsekvenser för utredningsprocessen och för utformningen av frågeformuläret. För ytterligare information se t.ex. [16] och [17]. Sammanfattningsvis uppstår några grundläggande problem när man genomför en internetundersökning: Internetanvändarnas universum är i grunden odefinierat [18]; urvalet är självselektivt och kan därför inte anses vara representativt, uttalanden om "icke-deltagande" kan inte göras [18]. Det frågeformulär som användes i denna studie var strukturerat, testat och därför anpassat till behoven hos de specifika målgrupperna i denna studie. För detta ändamål genomfördes ett förprov följt av en diskussion med testpersonerna. Dessutom genomfördes ett online-pretest som testade innehållet och funktionaliteten i frågeformuläret. Fältfasen genererade lite mer än 800 frågeformulär för dataanalys. Efter att ha sorterat ut ofullständiga eller inkonsekventa svar, 745 dataset var tillgängliga för analys. Genom att dela in frågeformuläret i flera delar (minst 2) och på grund av olika grupper av intervjuade (användare och operatörer, män och kvinnor, kommersiella och icke-kommersiella osv.).), blev flera utgångspunkter för att jämföra grupper med avseende på deras uttalanden uppenbara. På grundval av detta fastställdes en rangordning av framgångsfaktorer (enligt de olika grupperna). Skillnaderna mellan deras aritmetiska medelvärden 10 testades och jämfördes. Dessutom analyserades frågor om sociodemografiska data samt internetanvändning och virtuell samhällsanvändning oberoende av analysen av framgångsfaktorerna. Användningen av en bipolär verbal ordskala gjorde det möjligt för medlemmarna att uttrycka sitt samtycke eller meningsskiljaktigheter med uttalandena (se figur 1 ). En statiskt signifikant avvikelse från metoden kan endast bevisas genom ett lämpligt provningsförfarande. I detta fall ett två slumpmässigt urvalstest för skillnaden mellan två aritmetiska medelvärden (jfr. Till exempel [19] ) användes signifikans (här = 0,05). För dataanalys omtolkades skalan till en numerisk skala (visas i figur 2 ) (se t.ex. [20] ). För analysen delades datamängderna in i sex grupper: medlemmar (alla), medlemmar (kvinnor), medlemmar (män), operatörer 11 (alla), operatörer (kommersiella), operatörer (icke-kommersiella). I följande avsnitt jämförs dessa olika grupper med varandra. Tabell 2: Nyckeldata och svar från undersökningen bland medlemmarna (man: n=434, kvinna: n=210) Först ges en översikt över respondenternas egenskaper. Detta följs av en beskrivning och jämförelse av gruppen av medlemmar med gruppen av aktörer. Tabell 3 visar svaren från medlemmarna i de virtuella samhällena på frågan om hur länge de i genomsnitt stannar på Internet under fri- och arbetstid. Ungefär hälften av den tid som är online spenderas i de olika samhällena. Noteras är att kvinnliga respondenter tillbringar en stor del av sin online-period i sina samhällen jämfört med sina manliga motsvarigheter. I genomsnitt var respondenterna medlemmar i tre olika samhällen, en koncentration i endast en gemenskap observerades inte. Frekvensen av både skrivande och svarande meddelanden i diskussionsforumet var högre för män än för kvinnor. Seldom gjorde antingen gruppbeställningar av produkter eller tjänster via sina virtuella samhällen. En orsak till detta kan vara att medlemmarna är missnöjda med utvecklingen av "deras" gemenskap. Detta antagande vederlades av undersökningen: både män och kvinnor uttryckte sin tillfredsställelse med utvecklingen av de samhällen som de hade anslutit sig till. Generella uttalanden av respondenterna Termen operatör används för att beskriva den part som driver (kör och hanterar) en virtuell gemenskap. I genomsnitt rapporterade kvinnliga svarande att de var medlemmar i ett samhälle i 1,42 år och män 2,02 år. De kvinnliga respondenterna rapporterade dock mer intensiva personliga (omedierade) kontakter än manliga respondenter. 65,1 % av kvinnorna, jämfört med 52,5 % av männen, erkände att de personligen träffat minst en annan medlem. Även om det inte finns några jämförbara värden, verkar båda värdena vara relativt höga, vilket visar att i genomsnitt varannan respondent, oavsett kön, känner åtminstone en annan medlem personligen. När man tolkar detta resultat kan man dra slutsatsen att virtuella samhällen spelar en viktig roll när det gäller att upprätta personliga relationer. Operatörsgruppen (adresserade personer är personer som driver en gemenskap, inte institutioner eller företag) kan delas in i gruppen av operatörer med kommersiellt intresse och gruppen av operatörer utan kommersiellt intresse. Undersökningen av verksamhetsutövare gav följande resultat (se dessutom tabell 4). Som väntat var den tid som operatörerna var online mycket längre än medlemmarnas tid på nätet. Intressant nog tillbringade kommersiella operatörer mindre än 50 % av sin dagliga online-tid i sina egna samhällen, vilket inte kan förklaras av att de i genomsnitt bedriver 1,82 samhällen. Icke-kommersiella operatörer driver i genomsnitt 1.26 samhällen. Att be operatörerna om en utvärdering av sina potentiella vinster/intäkter är inget tydligt resultat eftersom den genomsnittliga poängen på 2,9 motsvarar svarskategorin "osäker" – ett svar från både kommersiella och icke-kommersiella operatörer. När det gäller rapporterad tillfredsställelse med utvecklingen av deras gemenskap, i genomsnitt både kommersiella och icke-kommersiella operatörer indikerade att de var "tillfredsställda" med utvecklingen av deras gemenskap (2.03 för kommersiella och 2.15 för icke-kommersiella operatörer). De rapporterade orsakerna till tillfredsställelse med evolutionen inkluderade det växande antalet medlemmar och samspelet mellan medlemmarna i samhället. 4.2 Analysen av framgångsfaktorerna ur perspektivet för kvinnliga och manliga medlemmar i virtuella samhällen Tabell 5 visar hur viktiga de individuella framgångsfaktorerna är, så som de uppfattades av alla medlemmar. Dessutom visar tabellen hur framgångsfaktorerna rangordnas separat av manliga och kvinnliga samhällsmedlemmar. I den sista kolumnen i tabell 5 presenteras avvikelser mellan hanar och honor. De avvikelser som är signifikanta markeras i gult. Rankningen visar att i uppfattningen av medlemmarna hanteringen av medlemsdata känsligt" är den viktigaste faktorn som bidrar till framgången för en virtuell gemenskap. Detta följs av mer tekniska framgångsfaktorer som stabilitet och reaktionstid på webbplatsen. Det är av intresse att analysera vilka framgångsfaktorer som bedömdes olika av män och kvinnor. Dessa skillnader diskuteras i följande punkter. Betydande avvikelser (level of signifikans >0.05) mellan män och kvinnor och därför har olika utvärderingar av betydelsen av specifika framgångsfaktorer uppmätts i åtta fall (se tabell 5, avvikelser markeras i rött). Framgångsfaktorn "att stödja samhället genom regelbundna möten i verkligheten" bedömdes som medelviktig av både män och kvinnor, även om kvinnor (i genomsnitt 2,69) bedömde den som något viktigare än män (i genomsnitt 2,91). Samma situation råder t.ex. i traditionella självhjälpsgrupper där kvinnliga deltagare i allmänhet är fler än män. Däremot bedömdes framgångsfaktorn "främja samverkan mellan medlemmar" vara viktigare för män än för kvinnor (medelvärde 1,99 jämfört med medelvärdet 2,6). Därför, även om verklig kontakt mellan samhällsmedlemmar är mindre viktigt för män än för kvinnor, män i denna studie verkar ta virtuell interaktion mer allvarligt än sina kvinnliga motsvarigheter. Detta resultat stöder antagandet att kvinnor har en högre hämningströskel när det gäller kommunikation inom samhället än män 12 medan män fäster 12 Som stöds av det faktum att kvinnor lägger ut mycket mindre budskap inom samhället än män, se 4.1. mindre betydelse för "verkliga" framsteg av de relationer som byggts i samhället än kvinnor gör (som ett tillägg se tabell 4 i avsnitt 4.1). Dessa resultat kan tyda på att kvinnor möjligen kan använda samhället för att skapa nya kontakter som kan intensifieras i den verkliga världen. Män, å andra sidan, fokuserar på processen att skapa nya kontakter men inte nödvändigtvis intensifiera dem. Den högsta avvikelsen mellan manliga och kvinnliga community medlemmar kan observeras när man jämför betygen för framgångsfaktorn "existens av en offline kundklubb som en startfördel". Kvinnliga samhällsmedlemmar rangordnade denna framgångsfaktor av betydligt större betydelse än vad män gjorde. Även om denna faktor rangordnas lägst av båda grupperna stöder kvinnornas högre betyg det tidigare diskuterade antagandet att kvinnor vill ha offlinekontakt med andra medlemmar. När det gäller framgångsfaktorn "integration av medlemmarna i förvaltningen av samhället", (involvering i uppgifter som endast påverkar det virtuella samhället och dess administration), ändras bilden på nytt: Män bedömer tydligt vikten av deltagande i administrativa uppgifter (och liknande uppgifter som att underlätta ett forum) högre än kvinnor (i genomsnitt 2,72 jämfört med genomsnittet 2,94). En sammanfattning av de föregående punkterna visar att framgångsfaktorerna för "off-line"-kommunikation och "off-line-interaktion" bedöms vara viktigare för kvinnliga respondenter än för manliga respondenter. Framgångsfaktorer i samband med interaktion inom samhället såsom att lägga ut bidrag och utföra en uppgift inom samhället bedömdes vara viktigare för manliga respondenter än för kvinnliga respondenter. Denna insikt stöds av svar på de övergripande frågorna såsom andelen personliga kontakter som utvecklats från samhället eller frekvensen av meddelanden (se 4.1). Det stöds också av analysen av svar på öppna frågor som frågar efter förklaringar till användarnöjdhet med samhällena och för personliga kontakter som uppstår från samhället.
Den definition som används i detta dokument är REF : ''En virtuell gemenskap [även känd som en online-community] består av människor som interagerar socialt på en teknisk plattform.
Success factors of virtual communities from the perspective of members and operators: an empirical study
{'venue': '37th Annual Hawaii International Conference on System Sciences, 2004. Proceedings of the', 'journal': '37th Annual Hawaii International Conference on System Sciences, 2004. Proceedings of the', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}