Utvidgningen av informations- och kommunikationstekniken syftar till att skapa stora möjligheter för kvinnor med potential för egenmakt och feministisk aktivism. Detta dokument bidrar till debatten om kvinnor och cyberrymden genom att fokusera på internets roll i livet för en grupp tekniskt skickliga, socialt gynnade vita heterosexuella nya mödrar. Internet spelade en central roll när det gällde att tillhandahålla virtuellt socialt stöd och alternativa informationskällor som ökade dessa kvinnors verkliga känsla av egenmakt i övergången till moderskap. Samtidigt kvarstod dock mycket traditionella stereotyper när det gällde moderskap och könsroller. En paradox är uppenbar genom vilken Internet var både befriande och begränsande: det spelade en viktig social roll för vissa kvinnor, samtidigt som det uppmuntrade till restriktiva och ojämlika könsstereotyper i just denna praktiska gemenskap. En undersökning av nya utrymmen för virtuell föräldraskap bidrar därför till att förstå förändringar i föräldraskapsrutinerna under det nya årtusendet. Nyckelord: Cyberspace, internet, mödrar, egenmakt. 3 Ny forskning tyder på att utvidgningen av IKT (informations- och kommunikationsteknik) till praktiskt taget alla samhällsområden ger stora möjligheter för kvinnor (Cherny och Weise 1996; Kennedy 2000). Det hävdas att IKT har potential att stärka kvinnor, möjliggöra feministisk aktivism och motstånd mot manlig makt (Harcourt 1999; Sutton och Pollock 2000; Youngs 2001). Mycket har gjorts av det stöd, informationsutbyte och den politiska potential som kvinnor ges genom medlemskap i samhället online (Kramer och Kramarae 2000; Pudrovska och Ferree 2004; Vehvilainen 2001) och hur IKT erbjuder nya möjligheter för kvinnor att utvecklas som entreprenörer och innovatörer (Martin och Wright 2005). Andra föreslår cyberspatial teknik kan möjliggöra en radikal omförhandling av könsrelationer och utmana patriarkal hegemoni (Haraway 1985; Jenson et al. 2003; Travers 2003). Men över nitiska anspråk på IKT:s förmåga att förändra kvinnors liv är inte utan kritiker (Gajjala 2003; Gajjala och Mamidipudi 1999; Mitra 2001; Woolgar 2002). Studier har visat hur online-diskussioner och praxis fortsätter att reflektera och förstärka de ojämlika relationer mellan könen som finns på plats inom institutioner och sociala konventioner (Hocks 1999; Josok m.fl. 2003) och sexistiska metoder finns i överflöd (Cunneen och Stubbs 2000). Även om klyftan mellan könen när det gäller Internetanvändning minskar fortsätter majoriteten av kvinnorna på Internet fortfarande att vara vita akademiker (Travers 2003). Majoriteten av deltagarna i anslagstavlor och listserves är också fortfarande män och män dominerar deltagarvolymer och agendainställning även i feministiska och blandade cyberrymder (Gurak 2001). Nya studier tyder på att effektiv användning av Internet för att öka kvinnors egenmakt kan överskuggas av dess kommersialisering (Shade 2003) och dess roll för att bekräfta normer för kvinnlighet och konsumtion (Pitts 2004). Dessa debatter är inbäddade i bedömningar av betydelsen av upplösning för "cyber-agency" (cyber-agency). Ett antal forskare har föreslagit att frånvaron av kroppen online kan resultera i större frihet att utföra olika och ofta flera identiteter (se Davies 2004 och Pitts 2004). Online platsen är en plats där forskarens påtagliga existens tas bort, så kroppslig närvaro (ålder, kön, etnicitet, frisyr, kläder, accent) blir osynlig. Internet utlovar sedan en radikal potential när det gäller att representera nya kön, nya sexualiteter och avväsentlig fast enad subjektivitet. Plant (2000: 335) föreslår till exempel: "Det finns en virtuell verklighet, en framväxande process för vilken identiteten inte är målet utan fienden, exakt vad som har hållit i schack den matris av potentialer från vilken kvinnor alltid har laddat ner sina roller." Denna "nettoutopism" av upplösning har emellertid ifrågasatts på flera fronter. Seymour (2001), till exempel, antyder att medan den "levande kroppen" är osynlig under virtuella interaktioner, hyfsade beteenden, pre-tolkade betydelser och outtalade antaganden är tydligt "synliga" under online-samtal, vilket påverkar karaktären av diskurser och social interaktion. Detta beror just på att vi inte lämnar kroppen, och alla dess materiella ojämlikheter, bakom oss när vi går in i cyberrymden. Som Higgins m.fl. (1999: 111) föreslår att "den elektroniska gränsen har en historia, geografi och demografi som är fast förankrad i icke-virtuella verkligheter av kön, ras, klass och andra kulturella variabler som påverkar vår erfarenhet av teknik". Hardey (2002) föreslår också att virtuella interaktioner oundvikligen formas av och förankras i användarnas sociala, kroppsliga och kulturella erfarenheter och erfarenheter. Så ofta i praktiken finns det en strikt efterlevnad av könsnormer på den virtuella arenan eftersom det i allt högre grad erkänns att textpersona online inte kan separeras från den fysiska person som konstruerar dem offline och de är ofta baserade på offline-identiteter i vilket fall som helst (Valentine 2001: 56 (jfr Phoenix et al. 1991: 6. 6 (Storbritannien) I synnerhet kan övergången till moderskap vara full av svårigheter med Fyes (1998: 38) vilket tyder på att kvinnor förmodligen är mer sårbara för en identitetskris när de blir mödrar än på något annat livsstadium. Det är tydligt att all forskning som kan belysa möjligheterna till stöd och egenmakt för nya mödrar är viktig. Det är faktiskt oväntat att arbetet med nya mödrar som använder Internet är så magert eftersom det är allmänt erkänt att användningen av Internet som källa till hälsoinformation ökar (Fogel 2004; Hardwick och MacKenzie 2003; Nettleton et al. 2004; Pandey m.fl. 2003)............................................................................................................ Detta kan delvis bero på att Internet gör det möjligt för människor att "självdiagnostisera" och "disciplinera" sina kroppar (Parr 2002: 73). Föräldrar utgör en stor andel av dem som använder internet för att söka vårdråd för självdiagnos för sig själva och sina barn, en trend som återspeglas i ökningen av antalet föräldrahem (Sarkadi och Bremberg 2005). Dessutom har hälso- och sjukvårdspersonal erkänt fördelarna med att använda Internet för att sprida föräldraskapsfärdigheter, och de är medvetna om att de resurser som finns tillgängliga för att undervisa nya föräldrar om de dagliga aspekterna av barnomsorg är begränsade (Alder och Zarchin 2002; Hudson et al. 2003; Lamp och Howard 1999). Föräldrahem ger användarna möjlighet att gå med i en online-community baserad på ett gemensamt intresse, ge information, stöd och råd (Burrows et al. År 2000............................................................................................................ Internet, fokusera på de typer av aktiviteter som utförs online och utforska hur dessa passar in i vardagslivets komplexitet." När det gäller dessa frågor är dokumentet uppbyggt i fem delar. För det första beskrivs detaljerna i den virtuella forskningsprocessen, som i det andra avsnittet följs av uppgifter om den online-plats som studeras. I det tredje avsnittet görs en bedömning av Internets roll när det gäller att ge stöd och information till nya mödrar. I det fjärde avsnittet undersöks betydelsen av anonym interaktion för att skapa "säkra" virtuella 8 föräldraplatser och utmanande och/eller upprätthålla vardagliga platsbaserade föräldrakulturer. Slutligen görs i slutsatserna en bedömning av Internets potential för att öka kvinnors egenmakt i övergången till moderskap och föreslå viktiga politiska konsekvenser. Detta dokument bygger på erfarenheterna från ett forskningsprojekt online med titeln Cyberparents Follow Gurak and Ebeltoft-Kraskes (1999: 147) pläderar för att internetforskningen ska gå från generaliseringar till studier i specifika sammanhang och tekniker, och vi beslutade att fokusera på en specifik "plats" i den digitala världen. Babyworld (http://www.babyworld.co.uk) valdes ut som fallstudiesajt eftersom det var den första brittiska föräldrahemswebbplatsen som lanserades 1996 och annonserades som "föräldrahemsmamma". Vid den tidpunkt då forskningsprojektet inrättades hade denna webbplats en hög profil bland föräldrar eftersom den annonserades i "BountyGuide" föräldrahandbok distribueras av sjukhus till alla nya föräldrar (Rodway 1997). Användningssiffror visade att babyworld var 9 den största föräldrasajten i Storbritannien med 160.000 unika besök per månad, vilket genererade 3 miljoner sidintryck (http://www.babyworld.co.uk/aboutus/press/press_office.asp Accessed April 2005). Forskningsprocessen inleddes genom direktkontakt med babyworld-teamet och en personlig intervju genomfördes för att få bakgrundsinformation om den sociala produktionen av webbplatsen, som själv var i sin linda. Vi fann att "nyckelspelarna" i webbplatsens produktion var alla föräldrar och därför utvecklades relationen utifrån våra liknande livserfarenheter. Medan babyworld laget gav oss ingen direkt tillgång till webbplatsen användare, de gjorde det möjligt för oss att skapa en hotlink från hemsidan för babyworld webbplats till våra cyberföräldrar webbplats (se Madge och O'Connor 2002 för detaljer). Det är viktigt att notera att utan samtycke och samarbete från webbplatsleverantörerna att placera denna strategiska hypertextlänk, skulle det ha varit mycket svårare att rekrytera dessa specifika online-community medlemmar. I detta fall kan betydelsen av att ha babyworld-teamet "på vår sida" inte underskattas, men det måste betonas att forskningsprojektet hela tiden var oberoende, utan några kopplingar mellan oss och babyworld, förutom en social empati som nya föräldrar. Denna gemensamma identitet som nya mödrar underlättade också våra virtuella intervjuer mellan mor och mor och vi fann inte att vi betraktades som "ett ovälkommet godtyckligt intrång" (Paccagnella 1997: 3) som andra akademiker som forskar i nätgemenskaper har uppfattats. Kanske var det för att vi socialiserades och acklimatiserades in i denna specifika online-community som tidigare användare av webbplatsen, men också för att vi var mycket tydliga med att avslöja vår identitet som forskare när projektet började. Vi var också medvetna om frågor om informerat samtycke, sekretess och dela resultaten av vår forskning från början, och därför betraktades inte som "forskning paparazzi i cyberrymden " (jfr Chen et al. 2004). Förstainstansrätten har beslutat följande dom: När de tio intervjuade tillfrågades om den virtuella intervjuprocessen mottogs många positiva svar (se utdrag 1). I huvudsak kvinnor (84 %), varav majoriteten var under 35 (76 %) och bodde i Storbritannien (80 %). Endast 23 % av de tillfrågade var heltidsanställda, medan andra definierade 11 personer som deltidsanställda (31 %), egenföretagare (28 %), mammaledighet (6 %) eller "övriga" (studerande, arbetslösa osv., 12 %). De flesta kvinnor var vita (81 %), gifta (63 %) och hade minst ett barn (89 %), oftast under 2 år (81 %). Vårt urval kopierar således den ojämna sociala och rumsliga fördelningen av Internet (Warf 2001) och specificiteten i detta urval av kvinnor bör beaktas när man läser tidningen. Alla slutsatser måste begränsas till denna specifika grupp av (predominärt) tekniskt skickliga vita kvinnor från Förenade kungariket och försiktighet måste tas för att inte projicera sina farhågor som universella: som Collins (1994) har lyft fram, ras och klass fortsätter att vara avgörande för att differentiera kvinnors moderskapserfarenheter. Det andra steget i forskningsprocessen omfattade halvstrukturerade synkrona virtuella gruppintervjuer för att få en mer detaljerad förståelse för de nyckelteman som framkommer i enkätuppgifterna. Dessa virtuella gruppintervjuer genomfördes med hjälp av en programvara konferensteknik -Hotline Connect. De intervjuade var i en liknande ålder (22-36 år) och det fanns en jämn blandning av "heltidsmödrar", deltidsanställda och heltidsanställda. Alla utom en kvinna hade endast ett barn och de flesta av dessa barn var under ett år (även om åldern varierade från 10 veckor till 3 år). Varje intervju varade mellan en och två timmar och baserades på ett semistrukturerat format som rekommenderades för att undersöka den "...personliga betydelsen av vad som har hänt i respondenternas liv" (Coyne och Gottlieb 1996, 985 Sponsring uppnås också från en mängd olika kommersiella företag, vilket framgår av de olika annonser som befolkar webbplatsen. Det måste emellertid noteras att shopping inte ansågs vara en viktig orsak till att vi besökte babyvärlden i vårt studium. Vårt frågeformulär på nätet visade att endast 6 % av de tillfrågade använde webbplatsen enbart för att handla, jämfört med 16 % enbart för diskussionsforumen. Shopping nämndes också sällan som en anledning att besöka webbplatsen av de intervjuade, även när sonderas av forskarna. Mycket viktigare var det online-stöd och den information som kunde hämtas från webbplatsen. Det webbaserade frågeformuläret visade hur viktigt det är att använda internet för föräldrarådgivning för detta urval av föräldrar. De flesta (71 %) som svarade uppgav att internet var en viktig källa till föräldrainformation jämfört med deras mor (69 %), andra mödrar (51 %), barnmorska (38 %) och grannar (15 %). De viktigaste anledningarna till att använda babyworld-webbplatsen var kunskap (78 %), stöd (76 %), bekvämlighet (73 %) och olika målgrupper (73 %) De råd och information som intervjuades nämndes inte av "experter" utan av andra mödrar. Denna känsla av "delad erfarenhet" var en av de viktigaste orsakerna till att dessa mödrar använde Internet för att få information om föräldraskap. Information från andra mödrar sågs som ett bra komplement till information från böcker och hälso- och sjukvårdspersonal (extrakt 3). höll på att hända" (Jane). Det faktum att ingen tid är nödvändig och att webbplatsen kan användas "på en tid helt lämplig för dig och inte någon annan" (Jo) ansågs betydande. En annan kvinna sade att det var det faktum att man inte bara kunde komma åt det när man ville, utan också hur ofta det var viktigt för henne: "Det kan vara tre på morgonen eller tionde gången den dagen" (Elin). Healy (1997: 60) har betonat denna iakttagelse: "Den nätverksanslutna medborgaren är aldrig ensam. Synkront eller asynkront går solen aldrig ner i det virtuella samhället." I vår studie var detta virtuella stöd av särskild betydelse för de kvinnor som bodde borta från sin längre familj (särskilt modern) eller om nära familjemedlemmar arbetade eller om deras mor hade dött. Den online föräldraskap gemenskapen spelade därför en allt viktigare roll för de kvinnor som var geografiskt eller socialt isolerade, där moderskap inte kunde vara en "lokalt" delad verksamhet (extrakt 4) ii. Marianne: Informationen har hittills varit bra. I allmänhet kan man inte förneka betydelsen av stöd på nätet för denna grupp av föräldrar, där 66 % av de tillfrågade i enkäten uppgav att användningen av babyworld var som att tillhöra en virtuell föräldra- och småbarnsgrupp och 36 % höll med om att de hade mer gemensamt med människor som besökte babyworld än med människor från det lokala samhället. Onlinestöd översattes till känslor av egenmakt av många av de kvinnor som använder babyworld. Flera kvinnor noterade denna känsla av egenmakt genom ökat förtroende och en större känsla av kontroll. Elin sade: "Du kan känna mer kontroll och inte känna att du plågar människor." Marianne sa: "Jag känner mig inte som en idiot som ställer frågor jag borde veta svaret på-- har fått flera dumma frågor besvarade där hittills! " Den ökade kunskapen förbättrade kvinnors förmåga att fatta beslut och känna sig mer behärskad av sitt liv som nya föräldrar. Som en mamma kortfattat sade: "Jag tror att ju mer information du kan få desto mer välgrundade beslut och val du kan göra" (Elin). Även om det måste noteras att denna egenmakt i denna självutväljande grupp inte är förvånande eftersom de som kände sig alienerade av babyworld inte skulle ha återvänt till webbplatsen eller engagerat sig i online-diskussioner, kan det inte förnekas att online självhjälp samhällen uppmuntra människor att ta en extremt ansvarsfull roll i sin egen vård genom praktiska råd om att hantera, emotionellt stöd, teknisk medicinsk information och online andra Därefter skulle vi bedöma att dessa kvinnor kände att de hade fått, i en stärkande mening, från att vara medlemmar i denna virtuella föräldragemenskap genom ökad kunskap, icke-dömande stöd och utvecklingen av online-vänskap som finns när kvinnorna behövde dem. Som sådan, babyworld gav 19 kamratskap, informativ och aktning stöd (Nettleton et al. År 2002).................................................................................................. Det var så långt ifrån en "fantiserad gemenskap", utan snarare en tillfällig, villkorlig gemenskap som tillgodoser de omedelbara behoven hos denna specifika grupp av kvinnor vid vad som kan vara en förbryllande tid då de anpassade sig till att bli mor. Genom att anpassa sig till moderskapet representerade barnvärlden själv en trygg plats för föräldrar, vanligtvis mödrar, att kommunicera. Detta är viktigt för en ny mor kan lätt känna sig isolerad, inkompetent och fås att känna sig "ur plats" i den maskulinistiska offentliga sfären (Davidson 2001: 295). När man gick in i en gemenskap av (predominärt) kvinnor som alla hade varit med om att bli mamma, svarade man positivt på de flesta posteringar på barnvärlden, och svaren var alltid stödjande och uppmuntrande. Detta är ett vanligt drag hos många kvinnocentrerade platser (Correll 1995; Herring 1996; Savicki och Kelley 2000). I allmänhet förekommer det inte i kvinnodominerade diskussionsgrupper (Sharf 1997: 76) Även om internet inte alltid är ett "säkert" utrymme, tenderade användare av babyworld att inte drabbas av de negativa aspekterna av vissa självhjälpsgrupper online (Burrows et al. 2000; Cunneen och Stubbs 2000; Finn och Banach 2000).................................................................................................... Denna känsla av att vara "på plats" var möjligen ett resultat av den könsrelaterade karaktären hos den sociala produktionen på webbplatsen. Fyra av de sex nyckelmedlemmarna i babyworld-teamet var alla kvinnor (alla mödrar själva), inklusive redaktören, verksamhetschefen, samhällsredaktören 20 och forumchefen. Alla medicinska experter (läkare, barnmorska, mödralärare, ammande expert och hälsobesökare) var kvinnor, även om fertilitetsexperten var manlig http://www.babyworld.co.uk/aboutus/meet_the_team.asp Åtkomst januari 2003). Babyworld var en webbplats som producerades av kvinnor med ett åtagande att hjälpa nya föräldrar: "Bakom babyworld är ett engagerat team, som var och en delar uppfattningen att vara förälder är ett av de viktigaste jobb som vi någonsin kommer att göra och att information bör vara tillgänglig för föräldrar snabbt och gratis. Dessutom anser vi att online community är mycket viktigt för att erbjuda vitalt stöd till föräldrar' Denna nivå av anonymitet ansågs viktig för vissa av kvinnorna när du använder webbplatsen eftersom det befriade dem från alla dömande förväntningar de kände hälso-och sjukvårdspersonal kan ha på dem på grund av deras förfrågningar. Cyberrymden ansågs därför vara fördelaktig när det gällde att ge kvinnorna tillfällig lättnad från den maktdynamik som utspelades mellan nya mödrar och medicinska experter i materialrymden. Som Parr (2002: 76, 22 92) konstaterar kan den ökande mängden hälsoinformation som hämtas från Internet underlätta ny lekmannaförmåga för att få specialistkunskaper inom medicin som både möjliggör kroppsomvandlingar i "verkliga rymden" men också användas för att motstå traditionella diagnostiska auktoriteter och medicinsk makt. Den virtuella rymdens anonymitet försåg således kvinnorna med en aktiv väg till förbipasserande dominanta hälsodiskussioner och maktrelationer. På så sätt var den virtuella världen viktig, eftersom den gjorde det möjligt för kvinnorna att tillfälligt överskrida den lokala moralen i moderskapet (Holloway 1998), där det romantiska idealet om moderskap och den dagliga verkligheten i moderskapets uppförande ofta skilde sig åt, vilket gjorde att kvinnor kände sig otillräckliga för att inte vara den "ideala modern" (Aitken 1999: 584) (extrakt 6). Marianne: Jag känner mig bättre ber BW än min hälsa besökare som Men var denna roll begränsad till kvinnor eller också gäller för nya fäder? Uncovering könsskillnader är viktigt för som Howard et al. (2002) och White (2001) har avslöjat att män och kvinnor närmar sig och använder Internet på ett annat sätt: till exempel är det mer sannolikt att män använder Internet för att få nyheter, finansiell information och idrott än att få tillgång till hälsoinformation. Detta bekräftades i vår studie, då få män använde babyworld-webbplatsen. Endast 16 % av de tillfrågade i frågeformuläret var manliga och manliga diskussionsforum framkallade ett mer begränsat antal svarande än de kvinnliga forumen. Intervjufrågor om manliga partners som använder internet för föräldraskap råd och stöd möttes i allmänhet med hån: "...definitivt inte för föräldraskap råd! Musik, humor etc etc etc men aldrig baby relaterade! (Jo) "Min man är definitivt inte intresserad av föräldraskap... jag menar att använda internet för det" (Vanessa). Andra manliga användningsområden för internet noterades inklusive nyheter, finansiell information, musik, spel och humor. Bara i två fall använde manliga partners babyworld, en var: '... bara ett stort missfoster om det som jag är. Och han har faktiskt använt BW mer än mig (Jane) och den andra "...hade en liten titt på pappas bit, men han är egentligen inte så lutad" (Marianne). Flera skäl angavs för detta ointresse för webbplatsen inklusive: "...han föredrar att läsa böckerna -Jag tror att han tycker att de är mer auktoritativa av någon anledning..." Observationen att kvinnor huvudsakligen använder och bidrar till babyworld är ett tecken på det faktum att kulturen och uppförandet av föräldraskap är genusprocesser (Valentine 1997). I Storbritannien är mödrar fortfarande i allmänhet ansvariga för vården av sina barn (Bayern 1999: 337; Holloway 1999: 93) och trots utvecklingen mot mer jämlik föräldraskap förblir barnuppfostran i praktiken fortfarande i huvudsak en kvinnlig roll (Familj- och barnskyddsgruppen 1998: 18). I detta exempel var cyberrymden på det hela taget replikera dessa könsförväntningar, roller och stereotyper med den implicita synen på barnomsorg som en övervägande kvinnlig roll, i en två person heterosexuell relation är den vanligaste stereotyp presenteras. På så sätt uppstod en moderskultur som i allmänhet var traditionell och konservativ. Detta sammanfattades på ett träffande sätt av de introduktioner som kvinnorna gjorde i början av intervjuerna (extrahera 7).
Internet ger dock en mängd olika förmåner för mödrar: det är bekvämt, alltid tillgängligt, det finns en rad olika målgrupper och ingen tid är nödvändig för att söka råd REF.
Parenting gone wired: empowerment of new mothers on the internet?
{'venue': None, 'journal': 'Social & Cultural Geography', 'mag_field_of_study': ['Sociology']}