Utbildning är en gradvis process genom vilken individer får allmän kunskap; färdigheter och information från lärarna som skulle göra det möjligt för dem att utveckla förmåga till resonemang och omdöme i sina dagliga erfarenheter. Det är en integrerad del av förberedelserna för och legitimerandet av särskilda former av socialt liv som är nära kopplade till individuellt ansvar och ekonomiskt välbefinnande. Det bidrar till att förverkliga en mängd olika mänskliga kapaciteter, uppmuntrar utveckling av kompetenser, förmågor och utökar betydelsen av vad som ska vara mänskligt. I detta fall bör utbildning vara en behörighetsprocess som gör det möjligt för en att uppnå en rättmätig ställning att hävda ekonomiska, sociala och politiska och kulturella sfärer samt att fullt ut kunna delta i samhället. Men för att detta ska förverkligas kan lärarens roll inte förbises, eftersom hon/han är den viktigaste bidragsgivaren till studentinlärning som gör att deras resultat blir allmänt erkända. Lärareffektiviteten har stor inverkan på studenternas lärande. För att man på ett meningsfullt sätt ska kunna överföra kunskap, färdigheter och rätt inställning krävs fortlöpande lärande, omskolning och olärande. För närvarande kräver otaliga förändringar att varje individ anpassar sig och anpassar sig till förändrade behov och omständigheter i samhället, vilket gör en utbildningsprocess till en viktig cykel där kunskap och färdigheter och rätt attityder förmedlas, särskilt under detta 21:a århundrade. Bland många andra frågor har globaliseringen lockat till sig och skapat en ständigt föränderlig dynamik i den moderna världen som har inneburit utmaningar på alla områden, inklusive framväxten av tekniska innovationer såsom informationsteknik som har gjort vår världsekonomi sammanflätad i en liten global by. Erfarenheten har antingen öppnat världen för gynnsamma internationella relationer eller inneburit en utmaning som har krävt ständiga uppdateringar av kunskap. Trots kraven från de nuvarande arbetsgivarna antingen i näringslivet, statliga institutioner, gemenskap eller icke-statliga organisationer som kräver bildandet av en ny typ av yrkesutövare, de som är kapabla att hantera de oväntade och komplexa situationerna. Att inte ignorera är den föränderliga demografiska strukturen i våra samhällen som har fört oss i daglig kontakt med människor från hela världen via IT-system som e-post, fax, sociala medier bland annat i affärsförbindelser och akademi bland annat. De frågor som sannolikt kommer att ställas är: Har våra lärare rätt kunskaper, färdigheter och attityder för att antingen underlätta eller bidra till denna verklighet? Är våra administratörer och lärare tillräckligt förberedda med uppdaterad kunskap, kompetens och positiv attityd? Har skolorna tillräckliga undervisningsresurser för att göra lärandet hanterbart? Finns det ofta organiserade yrkesutvecklingskurser som ger lärarna nya kunskaper och färdigheter för att klara av dessa uppgifter? Svaren på ovanstående beror på om pedagoger hela tiden har förmåga att skaffa sig kunskap och färdigheter.
Därför måste lärarinflytande utföras för att öka de kunskaper, färdigheter och beteenden som krävs för att stödja deras ädla ansvar som den viktigaste bidragsgivaren till studenternas inlärningsprocess REF.
Teacher Empowerment in Education Practice: Strategies, Constraints and Suggestions
{'venue': None, 'journal': 'IOSR Journal of Research & Method in Education', 'mag_field_of_study': ['Psychology']}