Hållbara hälso- och sjukvårdssystem blir allt viktigare i globaliseringens tidevarv. En effektiv planering med hållbara resurser i hälso- och sjukvårdssystemen är nödvändig för patientens tillfredsställelse. Den föreslagna forskningen tar hänsyn till prestandaförbättringar tillsammans med framtida hållbarhet. Huvudsyftet med denna studie är att minimera kön på patienter och nödvändiga resurser i en hälso- och sjukvårdsenhet med beaktande av frånvaro från personalen. Det är en resursplaneringsmodell med frånvaro från personalen och operativt utnyttjande. Petrinät har integrerats med ett blandat heltal ickelinjär programmodell (MINLP) för att bilda en ny metod som används som en lösningsmetod på problemet. Petrinätet är kombinationen av grafisk, matematisk teknik och simulering för visualisering och optimering av ett system med både kontinuerliga och diskreta egenskaper. I denna forskningsstudie har två fall av resursplanering presenterats. I det första fallet behandlas planeringen utan frånvaro, och i det andra fallet ingår planering med frånvarofaktorn. Jämförelsen mellan båda fallen visade att planeringen med frånvarofaktorn förbättrade hälso- och sjukvårdssystemens prestanda i form av minskad patientkö och förbättrad operativ hållbarhet. Matematik 2019, 7, 499 2 av 26 hållbara verksamheter är nödvändiga för att hälso- och sjukvårdssystemet ska uppnå patientens tillfredsställelse [8]. Ett hälso- och sjukvårdssystem kan vara på sjukhus eller klinik eller något tillfälligt medicinskt läger. Patienter besöker sjukhus för sin behandling, men de begränsade resurserna och frånvaron av läkare, dispensörer och sjuksköterskor vid hälso- och sjukvårdssystemen skapar problem. Sjukdomens svårighetsgrad varierar också från patient till patient. Därför leder ibland längre väntetider i kö till döden. För att undvika sådana problem bör det finnas en viss planering av resurser genom att bygga hållbara hälso- och sjukvårdssystem för en patients tillfredsställelse. Eftersom denna komfort och tillfredsställelse är en grundläggande social aspekt och pelare för hållbarhet. Planeringen av hälso- och sjukvårdssystemets resurser redovisas utförligt i litteraturen [9] [10] [11] [12] [13]. Zeinali och Al. [14] hanterade resursplaneringsmodellen vid akutmottagningen. De resurser som ingick var sjuksköterskor, receptionister och sängar. De tog dock inte hänsyn till läkaren, som är ett grundläggande krav för alla hälso- och sjukvårdssystem. Dessutom använde de en simuleringsmodell och gjorde en what-if-analys för resurshantering. Den föreslagna modellen tar dock upp förvaltningen av resurserna med hänsyn till sannolikheten för frånvaro. Yousefi och Al. [15] inriktade resursplaneringen på akutmottagningen med hjälp av en genetisk algoritm. Dock är den utomhus patientavdelningen inte väl fokuserad. Feng, etc. [16] har studerat allokering av medicinska resurser i ett hälso- och sjukvårdssystem. De använde en simuleringsintegrerad multiobjektiv algoritm för att fördela resurser som sängar, sjuksköterskor och annan medicinsk personal. Processerna i vårdcentralerna är både diskreta och kontinuerliga. Simulationsmodeller fokuserar dock endast diskreta händelser och systemdynamiska modeller på det kontinuerliga systemet. Den föreslagna forskningen integrerar Petri nätet med blandat heltal ickelinjär programmering för modellering av både diskreta och kontinuerliga tillstånd i utomhuspatientavdelningen, som inte har behandlats väl i tidigare litteratur. De flesta forskare har presenterat några statiska matematiska modeller för planering av hälso- och sjukvårdssystem och optimerad linjär programmering eller heuristik [17] [18] [19]. Dessa modeller kan dock inte vara lämpliga för dynamiska system på grund av slumpmässighet i patientens ankomst, sjukdomens natur och patientens behandlingstid. Därför bör hälso- och sjukvårdssystemen vara effektiva, hållbara och flexibla så att de tar hänsyn till frånvarofaktorn hos personalen. Dynamiken i hälso- och sjukvårdssystemet är modellerad med antingen systemdynamiska (SD) metoder eller diskret händelsesimulering (DES). Föremålen i DES är olika enheter och diskreta, medan, i DS, slås samman i en population för att bilda en kontinuerlig kvantitet med en kontinuerlig tillståndsförändring [20]. Ett hälso- och sjukvårdssystem har både egenskaper DES och SD såsom ett antal patienter i ett system är diskret. Statens förändring i en resurs är dock ett systemdynamiskt. Till exempel tar en läkare olika behandlingstider för olika patienter, vilket är en kontinuerlig variabel. SD-metoder är bra för dynamisk komplexitet, vilket gör det användbart för strategiskt beslutsfattande och DES fokuserar på den detaljerade komplexiteten i det operativa beslutsfattandet [21]. De Petri nät som infördes av Adam Carl Petri (1962) kombinerar kvaliteterna DES och SD. I Petri nettomodellering presenteras händelser, evenemangskalender, enheter, arbetsflöden och begränsningar (beslutsfattande, operativa) i ett DES-mönster med stark matematisk bakgrund [22]. Den diskreta händelsesimuleringen (DES) har i stor utsträckning använts för prestationsutvärdering av hälso- och sjukvårdssystem såsom resursutnyttjande, väntetid för patienter, patientflöde och patientsäkerhet [23] [24] [25] [26] [27]. Det finns två typer av resurser i hälso- och sjukvårdssystemet. Den ena är en infrastruktur för hälso- och sjukvårdssystem som ett antal sängar, kroppslängder, kirurgiutrustning och andra är anställda, läkare, sjuksköterskor och kontorister. Denna forskning tar hänsyn till personalförvaltningen, även om vissa forskare har beaktat det antal anställda som krävs för patientens tillfredsställelse [14, 15, 28]. Jalçýndag, m.fl. [29] tog upp planeringen av kirurger på hälso- och sjukvårdsavdelningen men tog inte hänsyn till frånvarofaktorn. På samma sätt, et al. [30] optimerade resurserna på akutmottagningen utan personalfrånvaro. Forskningen fokuserar dock resurshanteringen på friluftspatientavdelningen för att minska och tillfredställa patientköer. Det konstaterades att den personal som krävs kanske inte är tillgänglig eller i tjänst för att möta patienten. Personalens frånvaro kan leda till en lång kö för patienten. Matematik 2019, 7, 499 3 av 26 Begreppet resursplanering med frånvaro av personal har inte fått tillräcklig uppmärksamhet. Ett sådant hälso- och sjukvårdssystems livskraft är därför nödvändig för hållbarhet och tillväxt. Det blandade heltal icke-linjär programmeringsbaserade Petri-nätet har introducerats för att modellera denna situation på grund av dess diskreta och kontinuerliga natur. Petri net själv kombinerar egenskaperna hos simulering och matematiska modeller och det är möjligt att göra vad-om analys. Det är en tidskrävande process och garanterar inte en optimal lösning. Men i denna forskning integration av Petri nät med blandat heltal icke-linjär programmering, minskar beräkningstiden och iterationer och ger optimala resultat. Den stora fördelen med att använda blandade heltal icke-linjär programmering Petri nettomodell är minskad beräkningstid, förbättrad visualisering av flödet av enheter (patienter), och dess förmåga att hitta den bästa lösningen. Den föreslagna matematiska lösningen och modellmetoderna är användbara för hälso- och sjukvårdssystemens hållbarhet. Införlivandet av Stochastic-Petri net approach med MINLP för realtidsoptimering i schemamodellen kommer att göra det möjligt att uppnå hållbar driftseffektivitet. Syftet med den föreslagna modellen är att minska cykeltiden för patientens tillfredsställelse under frånvarofaktorn. För att minimera cykeltiden och förbättra kundnöjdheten bör patientköer och resurser minimeras. Resten av tidningen är organiserad enligt följande. Den detaljerade litteraturöversikten finns i det andra avsnittet. I det tredje avsnittet ingår utvecklingen av modellen. Forskningens lösningsmetod representeras i detalj som i det fjärde avsnittet. Ett numeriskt exempel på vårdcentral presenteras i femte avsnittet som en tillämpning av den föreslagna modellen. De två huvudkategorierna av näringsgrenarna kan delas in i tillverknings- och tjänsteindustri. Forskare arbetar för att förbättra tillverkningsföretagets produktions-, kvalitets- och cykeltid för att stödja tillverkare, kunder och myndigheter [31] [32] [33]. Hälso- och sjukvårdssystemen är dock nödvändiga för att befolkningen ska kunna tillhandahålla tjänster. Förvaltning och kontroll är därför oundviklig. Många operativa och ledande strategier har införts för att planera och kontrollera hälso- och sjukvårdssystemen. Planeringen av resurserna, särskilt mänskliga resurser, är avgörande på grund av den direkta interaktionen med patienterna. Hälso- och sjukvårdsmodeller som utvecklats kan klassificeras i fyra typer, inklusive statiska modeller, dynamiska modeller, simuleringsmodeller och Petri nettomodeller. Modeller för det statiska systemet
Kang m.fl. i REF har visat resurshantering och schemaläggning baserad på Stochastic-Petri Net Modellering och optimering för patienter för att göra ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem, där hänsyn tas till frånvarofaktorn hos medicinsk personal.
Stochastic-Petri Net Modeling and Optimization for Outdoor Patients in Building Sustainable Healthcare System Considering Staff Absenteeism
{'venue': 'Mathematics', 'journal': 'Mathematics', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}