1 Detmar W. Straub var den accepterande redaktören för denna tidning. Bilagorna till detta dokument finns i avsnittet "Online Supplements" på MIS Quarterlys webbplats (http://www.misq.org). MIS Quarterly Vol. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 2 s. 337-355/juni 2013 337 Vi hävdar att pågående förvirring och missförstånd i DSR:s centrala idéer och mål hindrar DSR från att ha ett mer slående inflytande på IS-området. Ett nyckelproblem som ligger till grund för denna förvirring är mindre än full förståelse för hur DSR förhåller sig till mänsklig kunskap. Lämplig och effektiv konsumtion och produktion av kunskap är relaterade frågor som forskarna bör beakta främst under hela forskningsprocessen – från inledande problemval, till användning av sunda forskningsmetoder, till reflektion och till kommunikation av forskningsresultat i tidskrifts- och konferensartiklar. Denna fråga blir dock av största vikt i reflektion och kommunikation, och därför fokuserar vi på dessa aktiviteter i denna uppsats. Uppsatsen syftar till att hjälpa forskare (1) att uppskatta de nivåer av artefaktabstraction som kan vara DSR-bidrag, (2) förstå kunskapsroller i DSR och på så sätt identifiera lämpliga sätt att konsumera och producera kunskap när de förbereder tidskriftsartiklar eller andra vetenskapliga verk, (3) förstå och positionera kunskapsinsatserna i sina forskningsprojekt, och (4) strukturera en DSR-artikel så att betydande bidrag till kunskapsbasen är tydliga och närvarande. Förutom att vara av intresse för författare, bör uppsatsen engagera redaktörer och granskare som söker vägledning om vad man kan förvänta sig av kunskapsbidrag i DSR. Att bidra till kunskap ses som det främsta kriteriet för publicering av forskning (t.ex. Straub et al. 1994 1............................................................................. Är de problem som diskuteras i dokumentet av stort intresse? Skulle lösningar på dessa problem i materiellt avseende öka kunskapen om teori, metoder eller tillämpningar? 2. Utgångspunkten är följande: Löser författaren antingen dessa problem eller bidrar till en lösning som förbättras avsevärt efter tidigare arbeten? 3. Vad är det som händer? Är lösningsmetoderna nya? Kan de föreslagna lösningsmetoderna användas för att lösa andra problem av intresse? 4. Vad är det som händer? Bidrar dokumentet till att klargöra vår förståelse för detta forskningsområde eller tillämpningsområde? Håller tidningen vårt intresse och får oss att vilja ge tidningen den noggranna läsning som vi ger till viktiga papper inom vårt område av specialisering? Den aktuella uppsatsen syftar till att tillfredsställa dessa frågor för en DSR-publikation. Erfarenheten visar att många författare, granskare och redaktörer kämpar för att presentera och tolka DSR fungerar bra med en tydlig förståelse av kunskapsinsatser. Svårigheterna här beror troligen på en kombination av faktorer, som inkluderar den relativa ungdomen inom informationsteknologiska discipliner, och det jämförelsevis nyligen erkända DSR som ett distinkt, men ändå legitimt, forskningsparadigm. Även inom designvetenskapens paradigm har vissa meningsskiljaktigheter uppstått. Ett fall av detta är bifurcation till en design-teori lägret Markus et al. 2002; Walls m.fl. , 2004 ) och ett pragmatiskt designläger Nunamaker et al. 1990-91), med de två lägren lägger jämförelsevis mer tonvikt på designteori respektive artefakter som forskningsbidrag. Ett av syftena med det aktuella dokumentet är att harmonisera vad vi ser som kompletterande snarare än motstridande perspektiv, en ompositionering som kan förbättra uppförandet och räckvidden av rigorös och verkningsfull DSR. Den vägledning vi ger nedan för DSR positionering och publicering kan innebära att viktigt och relevant arbete kommer att nå en bredare publik, vars spridning bidrar till både forskning och yrkesutövning. Denna uppsats ger också teoretisk betydelse i teknologins filosofi eftersom det fortfarande finns obesvarade frågor om hur och i vilken utsträckning DSR bidrar till kunskap och generaliserad teori Kuechler och Vaishnavi 2012). Således klargör vi frågor om teorins roll och hur partiella eller ofullständiga försök till teoretisering via artefaktutveckling kan bidra till att utveckla teorin. 2 Detta gäller särskilt när IT-disciplinerna jämförs med naturvetenskaperna, som växte till mognad under 18-talet Upplysning, och till samhällsvetenskaperna, som började sin snabba tillväxt i den viktorianska perioden. Där ser du. 338 Uppsatsens omfattning bör noteras. Ett betydande DSR-program omfattar vanligtvis många forskare under flera år med ett antal mellanliggande forskningsresultat under dess utveckling. I denna uppsats inriktar vi oss främst på publicering av enstaka forskningsartiklar och när ordet projekt används avser det en del av ett större forskningsprogram som presenteras i en artikel. Vikten av övergripande forskningsprogram som omfattar många mindre projekt erkänns i vårt erkännande att enstaka artiklar och projekt kan vara tillfälliga försök till teoretisering men ändå vara av värde (se Weick 1995). Även om denna uppsats i första hand riktar sig till DSR i informationssystem, har den tydliga konsekvenser för andra områden som är involverade i DSR, särskilt inom närliggande områden som rör informationsteknik (t.ex. Informationssystem ses särskilt som en disciplin som gäller användningen av informationstekniska artefakter i mänskliga maskinsystem (se Lee 2001, s. iii). Vi hävdar att de idéer och diskussioner som finns här gäller för ett brett spektrum av IT-relaterade områden. Uppsatsen går vidare enligt följande. Följande avsnitt ger bakgrund från den omfattande litteraturen för huvudteman i vår studie. Här tar vi upp designteoretiseringen och definitionen och rollen av IT-artefakten som en grund för att uppskatta nivåer av artefaktabstractioner som kan vara DSR-bidrag. Följande tre avsnitt behandlar essäens huvudteman: de beskrivande och normativa kunskapernas roll i förhållande till kunskapens ekonomi, DSR:s bidragsram och DSR:s kommunikationsschema. Vi avslutar med att diskutera hur dessa idéer påverkar framtida DSR-projekt.
I detta avsnitt är författarna skyldiga att ge en "[...] koncis beskrivning av artefakten på lämplig abstraktionsnivå [...]" REF. Men ingen vägledning ges om hur man beskriver utformningen av ett komplext informationssystem.
Positioning and presenting design science research for maximum impact
{'venue': 'MIS Quarterly', 'journal': 'MIS Quarterly', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}