Abstrakt. Beräkningsstylometry, liksom i författarskap tillskrivning eller profilering, har en stor potential för tillämpningar inom olika områden: litteraturvetenskap, rättsmedicin, språkpsykologi, sociolingvistik, även medicinsk diagnos. Men många av de grundläggande forskningsfrågorna inom detta område studeras inte systematiskt eller ens alls. I detta dokument kommer vi att gå in på dessa problem, och föreslå att en omtolkning av nuvarande och historiska metoder inom ramen och metodiken för maskininlärning av naturligt språk bearbetning skulle vara till hjälp. Vi argumenterar också för mer uppmärksamhet i forskningen för förklaring i beräkningsstylometry i motsats till rent kvantitativa utvärderingsåtgärder och föreslår en strategi för datainsamling och analys för att uppnå framsteg i beräkningsstylometry. Vi introducerar också en ganska ny tillämpning av beräkningsstylometry i internetsäkerhet. Formen för en text bestäms av många faktorer. Innehåll spelar en roll (textens ämne bestämmer delvis dess vokabulär), texttyp (genre, register) är viktig och kommer att avgöra en del av skrivstilen, men även psykologiska och sociologiska aspekter av textens författare kommer att vara källor till stilistisk språkvariation. Dessa psykologiska faktorer inkluderar personlighet, psykisk hälsa, och att vara en infödd talare eller inte; sociologiska faktorer inkluderar ålder, kön, utbildningsnivå, och region för språkinlärning. Skrivstil är en kombination av konsekventa beslut i språkproduktion på olika språknivåer (lexiskt val, syntaktiska strukturer, diskurskonsistens,...) som är kopplade till specifika författare eller författare grupper såsom manliga författare eller tonåriga författare. Det återstår att se om denna länk är konsekvent över tid och om det finns stilfunktioner som är medvetslösa och inte kan kontrolleras, som vissa forskare har hävdat. Den grundläggande forskningsfrågan för beräkningsstylometry verkar då beskriva och förklara orsakssambandet mellan författarnas psykologiska och sociologiska egenskaper å ena sidan och deras skrivstil å den andra. Dessa teorier kan användas för att utveckla system som genererar text i en viss stil, eller kanske mer användbart, system som upptäcker identiteten hos författare (upphovsrätt och verifiering) eller en del av deras psykologiska eller sociologiska egenskaper (profilering) från text. En gränshypotes som härrör från denna definition är att stil är unik för en individ, som hennes fingeravtryck, öronavtryck eller genom. Detta har kallats den mänskliga stylomhypotesen:
Skrivstil är en kombination av konsekventa beslut på olika nivåer av språkproduktion, inklusive lexisk, syntaktisk och strukturell koppling till en viss författare (eller författargrupper, t.ex. kvinnliga författare eller tonårsförfattare) REF.
Explanation in Computational Stylometry
{'venue': 'CICLing', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}