Hur vet folk så mycket som de gör med så lite information som de får? Problemet tar sig många former; att lära sig ordförråd från text är ett särskilt dramatiskt och bekvämt fall för forskning. En ny allmän teori om förvärvad likhet och kunskapsrepresentation, latent semantisk analys (LSA), presenteras och används för att framgångsrikt simulera sådant lärande och flera andra psykolingvistiska fenomen. Genom att indirekt ta fram global kunskap från lokala co-occurence data i en stor mängd representativ text, har LSA skaffat sig kunskap om engelskans fullständiga vokabulär i samma takt som skolbarn. LSA använder ingen tidigare språklig eller perceptuell likhetskunskap; den baseras enbart på en allmän matematisk inlärningsmetod som uppnår kraftfulla induktiva effekter genom att extrahera rätt antal dimensioner (t.ex. 300) för att representera objekt och sammanhang. Förhållandet till andra teorier, fenomen och problem är skissat. Prolog "Hur mycket vet vi när som helst? Mycket mer, eller så tror jag, än vi vet att vi vet!" -Agatha Christie, The Moving Finger En typisk amerikansk sjundeklassare vet innebörden av 10-15 ord idag som hon inte visste igår. Hon måste ha förvärvat de flesta av dem som ett resultat av läsning eftersom a) majoriteten av de engelska orden endast används i tryckt form, b) hon redan visste väl nästan alla de ord hon skulle ha stött på i tal, och c) hon lärde sig mindre än ett ord genom direkt undervisning. Studier av barn som läser grundskolans text finner att ungefär ett ord i 20 stycken går från fel till rätt på ett ordförrådstest. Den typiske sjundeklassaren skulle ha läst mindre än 50 stycken sedan i går, av vilka hon borde ha lärt sig mindre än tre nya ord. Hon behärskade tydligen innebörden i många ord som hon inte mötte. Bevis för alla dessa påståenden ges i detalj senare. Detta fenomen erbjuder ett idealiskt fall för att studera ett problem som har plågat filosofi och vetenskap sedan Platon för 24 århundraden sedan, det faktum att människor har mycket mer kunskap än verkar vara närvarande i den information som de har exponerats för. Platons lösning, naturligtvis, var att människor måste komma utrustade med det mesta av sin kunskap och behöver bara tips och kontemplation för att slutföra det. I den här artikeln föreslår vi en helt annan hypotes för att förklara mysteriet med överdriven inlärning. Det beror på den enkla uppfattningen att vissa kunskapsområden innehåller ett stort antal svaga inbördes förhållanden som, om de utnyttjas på rätt sätt, i hög grad kan förstärka lärandet genom en inferensprocess. Vi har upptäckt att en mycket enkel induktionsmekanism, valet av den rätta dimensionaliteten för att representera likheten mellan objekt och händelser, ibland, särskilt när det gäller att lära sig om likheten mellan ordens betydelser, kan ge tillräcklig kunskap för att överbrygga klyftan mellan den information som finns tillgänglig i den lokala kontinuiteten och vad människor vet efter stora mängder erfarenhet. I denna artikel rapporterar vi resultaten av att använda latent semantisk analys (LSA), en högdimensionell linjär associativ modell som förkroppsligar ingen mänsklig kunskap utöver dess allmänna inlärningsmekanism, för att analysera en stor corpus av naturlig text och generera en representation som fångar likheten mellan ord och text passager. Modellens resulterande kunskap testades med en standard flervalssynonymtest, och dess inlärningsförmåga jämfört med den takt med vilken skolbarn förbättrar sin prestation på liknande tester som ett resultat av läsning. Modellens förbättring per stycke i den text som påträffats approximerade den naturliga andelen för skolbarn, och den största delen av dess förvärvade kunskap berodde på indirekt inferens snarare än direkt samverkan. Detta resultat kan tolkas på minst två sätt. Den mer konservativa tolkningen visar att med rätt analys kan en stor del av den information som behövs för att besvara vanliga vokabulärtestfrågor härledas enbart från den kontextuella statistiken över användningen. Detta är ingen trivial slutsats. Som vi anspelade på tidigare 211
Landauer och Dumais gav LSA en psykologisk tolkning och använde LSA som beräkningsteori för att lösa det grundläggande problemet med kunskapsinhämtning och kunskapsrepresentation REF.
A solution to Plato’s problem: The latent semantic analysis theory of acquisition, induction, and representation of knowledge
{'venue': 'Psychological review', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Psychology']}