Konsumenterna ägnar sig i allt större utsträckning åt hälsoinformation via Internet. Med ett kommunikationsperspektiv argumenterar denna översyn för att hälso- och sjukvårdspersonal bör oroa sig för ämnet, överväga potentiella fördelar, syntetisera kvalitetsfrågor, identifiera kriterier för att utvärdera online hälsoinformation och kritisera litteraturen. Mer än 70 000 webbplatser sprider hälsoinformation; över 50 miljoner människor söker hälsoinformation på nätet, vilket kan få konsekvenser för hälso- och sjukvårdssystemet. Internet erbjuder omfattande tillgång till hälsoinformation och fördelarna med interaktivitet, informationss skräddarsyddhet och anonymitet. Tillgången är dock ojämförlig och användningen hindras ytterligare av navigeringsutmaningar på grund av många designfunktioner (t.ex. oorganisering, tekniskt språk och brist på beständighet). Allt fler kritiker ifrågasätter kvaliteten på hälsoinformation online; begränsad forskning visar att mycket är felaktigt. Bristfälliga kunskaper i informationsbedömning ökar konsumenternas sårbarhet och stärker behovet av kvalitetsstandarder och allmänt utbredda kriterier för utvärdering av hälsoinformation. Extant litteratur kan karakteriseras som spekulativ, bestående av grundläggande "hur man" presentationer, med lite empirisk forskning.
Cline och Haynes REF presenterar en översyn av arbetet på detta område som tyder på att hälso- och sjukvårdspersonal bör oroa sig för hälsosökande online, överväga potentiella fördelar, syntetisera kvalitetsfrågor och identifiera kriterier för att utvärdera hälsoinformation på nätet.
Consumer health information seeking on the Internet: the state of the art.
{'venue': 'Health education research', 'journal': 'Health education research', 'mag_field_of_study': ['Medicine']}