Den gradvisa och bullriga anhopningen av bevis är en grundläggande del av beslutsfattandet, där buller spelar en nyckelroll som källa till variabilitet och fel. Orsaken till detta buller har dock aldrig fastställts. Vi utvecklade beslutsfattande uppgifter där sensoriska bevis levereras i slumpvis timade pulser, och analyserade de resulterande data med modeller som använder den rikt detaljerade informationen om varje försöks puls timing för att skilja mellan olika beslutsmekanismer. Denna analys gjorde det möjligt att mäta omfattningen av buller i ackumulatorns minne, skilt från buller i samband med inkommande sensoriska bevis. I våra uppgifter var ackumulatorns minne ljudlöst, för både råttor och människor. Däremot var tillägg av nya sensoriska bevis den främsta källan till variabilitet. Vi föreslår vår uppgift och modellering som en kraftfull metod för att avslöja interna egenskaper hos beslutsprocesser. D Avgöranden i verkliga livet måste ofta göras på grundval av bullriga eller opålitliga bevis. Ackumulerande bevis från en uppsättning bullriga observationer som gjorts över tiden gör det möjligt att i genomsnitt över olika bullerprover, vilket förbättrar uppskattningarna av den underliggande signalen. Denna princip är grunden för den inflytelserika klassen av "drift-diffusion" modeller (1-5), som i stort sett har tillämpats för att förklara en mängd olika fenomen i biologi (6-8). Ackumulationen innebär både att bevara ett minne av bevis som har samlats in hittills och att lägga till nya bevis till minnet. Ändå har ingen provning hittills skilt mellan buller i samband med var och en av dessa två komponenter. Vi utvecklade uppgifter där försökspersoner (människor och råttor) samtidigt presenterades med två pulståg, ett tåg som representerade "vänster" märkta pulser och det andra, "höger" märkta pulser. Vid slutet av varje försök var försökspersonerna tvungna att rapportera vilket av de två tågen som hade det större totala antalet pulser. Tidpunkten för pulserna var slumpmässig och varierade kraftigt, både inom och mellan enskilda prövningar (9, 10). Vi resonerade som att exakt känd puls timing skulle möjliggöra detaljerad modellering av försökspersonernas val på varje enskild försök, medan dess variabilitet skulle tillåta utforskning av stimulansutrymmet och skulle därmed ge statistisk kraft. I en auditiv version av uppgiften, utförd av tre människor och 19 råttor, var vänster puls tåg klick presenteras på en högtalare till vänster om ämnet, och höger puls tåg var klick presenteras på en talare till höger om sub- †Corresponding författaren. E-post: brody@princeton.edu Fig. 1................................................................ Psykofysiska uppgifter och sammanfattning av beteende. (A) Sequence av händelser i varje försök av rått hörsel uppgift. Efter ljusdebut från en ljusdiod (LED) i en mittport, placerade tränade råttor sin näsa i babord och "fixerade" sin näsa där under en fast tid tills ljuset släcktes (1 till 2 s). Tåg av slumpmässigt tidsinställda klick spelades samtidigt från vänster och höger frifältshögtalare under den sista delen av fixeringstiden. Efter nosfixering och ljud slutade gjorde råttan ett val, peking i vänster eller höger port för att indikera vilken sida som spelade fler klick. Människor utförde en liknande version av uppgiften på en dator medan de bar hörlurar. (B) Schematiskt diagram över en stimulans i den visuella pulsversionen av uppgiften, som utförs av människor på en dator. (C) Psykometriska kurvor (passar till en fyra-parameter logistisk funktion för varje försöksperson; se metoder) för försökspersoner på råtta. (D) Psykometriska kurvor, som i C, för människor. (E) Kronometriska kurvor för t.ex. råtta. Svårighet är märkt av förhållandet mellan klicka priser spelas på de två sidorna. För varje svårighet förbättras prestandan med längre stimulanstider. Dashed linjer visar de bäst lämpade modell förutsägelser för denna råtta, som beskrivs i texten. Den vertikala axeln visar genomsnittlig noggrannhet och 95% konfidensintervall (CI).
Beslutsuppgifterna är nu kopplade till sensoriska bevis som levereras i slumpvis timade pulser där buller spelar en nyckelroll som källan till variabilitet och fel REF.
Rats and Humans Can Optimally Accumulate Evidence for Decision-Making
{'venue': 'Science', 'journal': 'Science', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Medicine']}