Förtroende används för att minimera osäkerheten i interaktionen mellan agenser, särskilt i händelse av motstridiga uppgifter från olika källor. Förutom konflikter mellan information kan det finnas konflikter om det förtroende som tillskrivs informationskällorna. I den här artikeln diskuterar vi hur man ska resonera om tillit genom att använda argumentationsteorin, så att vi också uttrycker de eventuella motstridiga motiven till tillit och misstro. Metoden för metaargumentering gör att vi kan modellera både informations- och informationskällor som argument och argumentera om dem. För det första presenterar vi en modell för att representera bevis som tillhandahålls till stöd för källornas argument för att representera behovet av en pålitlig källa för att tro på informationen, och vi visar hur man kan modellera informationskällorna på ett sätt som man kan argumentera för om de ska anses opålitliga eller inte. För det andra ger vi en fokuserad representation av förtroende för de källor där förtroendet inte bara berör källorna utan även informationspunkterna och relationen till annan information. För det tredje introducerar vi återkopplingen om källornas tillförlitlighet och de informationsartiklar som de föreslår, så att en attack mot tillförlitligheten hos de objekt som matas tillbaka på källans. Slutligen skiljer vi mellan två dimensioner av förtroende, nämligen kompetens och uppriktighet, och vi presenterar ett formellt sätt att uttrycka dessa dimensioner, endast informellt beskrivna i de socio-kognitiva förtroendemodellerna.
Villata m.fl. Ref fokuserar på att modellera informationskällor som ska passa in i en argumentationsram och införa en socio-kognitiv förtroendemodell för att stödja bedömningar om pålitlighet.
A socio-cognitive model of trust using argumentation theory
{'venue': 'Int. J. Approx. Reason.', 'journal': 'Int. J. Approx. Reason.', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Mathematics']}