De senaste åren har lett till en betydande ökning av volymen av forskning inom känsloanalys, främst på mycket subjektiva texttyper (film eller produktrecensioner). Den största skillnaden dessa texter har med nyhetsartiklar är att deras mål är tydligt definierat och unikt över hela texten. Efter olika notationsinsatser och analys av de problem vi stött på insåg vi att nyhetsremissbrytning skiljer sig från andra texttypers. Vi identifierade tre deluppgifter som måste tas upp: definition av målet, separation av de goda och dåliga nyheterna från de goda och dåliga känslor som uttrycks på målet, och analys av tydligt markerade åsikter som uttrycks explicit, inte behöver tolkning eller användning av världskunskap. Dessutom skiljer vi mellan tre olika syner på tidningsartiklar - författare, läsare och text, som måste behandlas på olika sätt när man analyserar känslor. Med tanke på dessa definitioner presenterar vi arbete på gruv åsikter om enheter i engelska nyheter, där a) vi testar den relativa lämpligheten av olika känslor ordböcker och b) vi försöker skilja positiva eller negativa åsikter från goda eller dåliga nyheter. I de experiment som beskrivs här, testade vi om ämnesdomändefiniering vokabulär bör ignoreras eller inte. Resultaten visade att denna idé är lämpligare i samband med nyhetsundersökning och att de strategier som tar hänsyn till detta ger bättre resultat.
REF betonade att det finns flera specifika problem i samband med denna typ av texter; ett av dem är problemet med positiva eller negativa åsikter från bra eller dåliga nyheter separation.
Sentiment Analysis in the News
{'venue': "Proceedings of the 7th International Conference on Language Resources and Evaluation (LREC'2010), pp. 2216-2220. Valletta, Malta, 19-21 May 2010", 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}