För att ge transparens och möjlighet för andra att antingen reproducera våra resultat eller utveckla våra metoder 14 ytterligare har vi gjort alla icke-konfidentiella datamängder samt all vår kod med dokumentation tillgänglig på Envidat Data 15 Platform, doi:10.16904/envidat.47. Den nuvarande versionen är den orinigala koden som används för detta papper, men vi kommer snart att publicera en 16 sekunders version som är mer versibil och lättare att använda. Data från SwissGrid och MeteoSwiss kan inte distribueras öppet men 17 kan göras tillgängliga för forskning på begäran. PV-produktion beräknad med SUNWELL-modellen (detaljerad) 19 Elproduktionen av en solcellspanel bestäms av den kortvågsstrålning som vertikalt påverkar panelens 20 yta. Andra faktorer som panelens ålder, omgivningstemperatur och panelteknik påverkar panelens effektivitet ytterligare, 21 men i denna studie använder vi oss av standardvärden, eftersom fokus ligger på indatavariabilitet och inte på paneleffektivitet. Solingången, dvs. 22 plan av array (POA) bestrålning kan exakt modelleras och varierar överlägset mest med tid och rum jämfört med alla 23 andra faktorer. De två grundläggande ingångarna är: Global Surface Incoming Shortwave strålning (SIS) och Direct Incoming Shortwave 24 strålning (SISDIR). Det förstnämnda anger hur mycket energi som når en enhet horisontell yta totalt. Det är summan av direkt 25 strålstrålning som når jordens yta på en rak bana från solen och av diffus strålning som har varit 26 utspridda på sin väg genom jordens atmosfär. Eftersom förhållandet mellan strål och diffus strålning varierar under de 27 dagarna och med närvaron av moln, använder vi SISDIR för att beräkna den diffusa komponenten. Både SIS och SISDIR härrör från 28 METEOSAT satellitbilder och tillhandahölls av MeteoSwiss vid timupplösning på ett 1,25 graders rutnät (1). Över Schweiz motsvarar detta ungefär en pixelstorlek på 1,6 km i öst-västlig riktning och 2,3 km i nord-sydlig riktning. De 30 produkter som användes i denna studie beräknades med hjälp av Heliomont-algoritmen (2) som är särskilt utformad för bergig 31 terräng och omfattar en snömolnsdiskriminering som undviker att snötäcket misskvalificeras som moln, vilket skulle leda 32 till en underskattning av ytbestrålning och har visat sig vara partiska uppskattningar av bestrålning (3, 4). Mer information om data 33 förvärv och efterbehandling beskrivs av Stoeckli (2). Kvalitetsbedömningar av denna produkt presenteras nedan i 34 avsnittet "Utvärdering av SIS strålningsprodukt från Meteosat-bilder". 35 Figur S1 visualiserar modellering steg för att beräkna POA-strålning från inkommande kortvågsstrålning och installationen 36 geometri PV panel. Efter separationen av global till direkt och diffus strålning, använder vi den isotropa himlen modell 37 som utvecklats av Liu och Jordanien (5) ges i ekvation 1 för att införliva var och en av komponenterna på panelytan. För 38 införlivandet av den direkta strålstrålningen I b, vinkeln mellan momentana strålen och panelen normal måste beräknas 39 för varje steg, eftersom det ändras under hela dagen och under hela året. Denna vinkel bestämmer förhållandet R b av strålen 40 strålning på den lutande ytan till strålningen på den horisontella ytan. Panelen azimuth bestämmer vid vilken tidpunkt på dagen 41 maximal strålstrålning samlas in. Beroende på lutningen kommer denna effekt att vara mer eller mindre uttalad. Ju närmare panelen 42 är till ett horisontellt läge, desto mindre effekt av azimutvinkeln. Lutningen bestämmer också vid vilken tid på året panelen 43 är mest produktiv. Steeper lutar högre produktion på vintern, medan grundare vinklar ger företräde till sommarproduktion. 44 Diffusa strålning I d, når panelen från den del av himlen som är inom panelens halvklot. Ju brantare 45-panelens lutning β är från horisontalplanet, desto mindre är den del av himlen som bidrar till panelens diffusa strålningsbudget. 46 Den isotropa himlen modellen för den diffusa strålningen förutsätter att alla riktningar bidrar med samma mängd diffus strålning. Vi omvandlar POA till elproduktion med en konstant systemeffektivitet på 15%. Mark reflekterad kortvågsstrålning 56 Mängden strålning som reflekteras tillbaka från marken är en funktion av ytan albedo, som varierar mellan 57 olika typer av marktäcke. Vatten, våt jord och skog reflekterar mellan 5%-15% av den inkommande strålningen, medan färsk 58 snö kan nå värden så högt som 95%. För att ta hänsyn till denna stora diskrepans och variationen under hela året använder vi den 59 Meteosat-derivatade albedoprodukten MSG.ALB. Det ger timliga albedo värden, som skiljer den från många andra albedo 60 produkter som är allmänt tillgängliga vid daglig upplösning. På grund av sin höga timliga upplösning kan den stå för den betydande 61 förändringen i albedo på grund av den evolverande sol zenitvinkeln under hela dagen. MSG.ALB tillhandahåller allpixel albedo och inte 62 albedo av den snötäckta delen av pixel. Eftersom vi inte kan förutsäga var i pixel snön är närvarande och om det är 63 i vyn skjul av PV panelen, verkar det mer klokt att arbeta med det lägre albedo värdet av den blandade pixel. Men, 64 med expertkunskap om lokala yrkesverksamma, kan man föreställa sig att placera solcellspaneler på en plats med en markreflektion att 65 2 av 10 Annelen Kahl, Jerome Dujardin, Michael Lehning är högre än pixel-wide medelvärde. För att visualisera en förenklad representation av tids- och rumslig närvaro av 66 snötäcke beräknar vi snötäckets varaktighet (SCD) i antal dagar för varje pixel. En dag klassificeras som snödag om den 67 pixel albedo som ges av MSG.ALB produkten är 0,4 eller högre. SCD är en ofta använd parameter för att karakterisera närvaron 68 av snö och det har beräknats tidigare av Huesler et al. (8) för hela Alperna. Analysen baserades på AVHRR 69 bilder och ger motsvarande trender för bergen i Schweiz. Utvärdering av SIS strålprodukt från Meteosat-bilder 71 HelioMont-produkten har validerats mot fem olika markmätnätverk (2) och tre markmätningar 72 stationer (3). De största felen i diffus och direkt strålning på kortare tidsskalor upptäcktes på sommarmolnfria dagar 73 under de centrala timmarna på dagen och var förknippade med användningen av månatliga klimatologiska medel för areosolegenskaper 74 och vattenångakolonn (instantan lokalt uppmätta värden ger långt överlägsna resultat). Utvärderingen av månadsmedelvärdet 75 visar att säsongscykeln för alla strålningskomponenter är väl reproducerad. I Davos till exempel (en av utvärderings 76 platser för vår modell och en typisk alpin plats med komplex terräng) en genomsnittlig fördomsfullhet på 12W/m 2, hittades. För att komplettera 77 resultaten från litteraturen genomförde vi själva en liten utvärderingsstudie för att ta en närmare titt på säsongsvariationer i 78-gradig noggrannhet hos SIS-produkten. För åren 2014-2016 jämförde vi dagliga totala strålningsvärden från två stationer i nätverket Alpine 79 Surface Radiation Budget (ASRB) (9) med dagliga värden för motsvarande satellit pixlar. Utvärderingsplatserna 80 ligger vid Weisfluhjoch (WFJ, 2693m) och i staden Davos (SLF, 1560m). Statistiken i tabell S1 visar ett bra 81-tal på årsbasis: den totala bestrålningen underskattas med endast 4 % respektive 1 % för SLF respektive WFJ. När vi 82 tittar på den tidsmässiga utvecklingen av denna underskattning genom tiden (figur S2 ), kan vi se tydliga säsongstrender. Den 83 skillnaden ASRB -SIS är högst på våren och hösten och mindre eller omvänd på sommaren och vintern. Speciellt på Weisfluhjoch 84 positiva och negativa avvikelser kompenserar nästan varandra under hela året, vilket representeras av den lilla genomsnittliga skillnaden, 85 men relativt höga RMSD. För vår studie kan vi anta samtidiga avvikelser från den faktiska elproduktionen. Topografiska skuggeffekter i strålningsprodukten 87 Hindrande av solstrålning kan avsevärt sänka produktiviteten hos en solcellspanel och måste beaktas vid 88 val av installationsplats. I de platta stadsområdena är den stora oron omgivande byggnader, som varierar över mycket små 89 skalor och inte kan redovisas i vår modell. Vi måste anta att varje enskild solcellsägare skulle överväga detta innan 90 till installationen. I bergen kan den omgivande terrängen kasta stora skuggor som kan minska tiden för direkt sol 91-strålning med flera timmar. Detta är särskilt sant lägre ner i dalarna och under vintermånaderna. HelioMont 92 algoritm som beräknar irradians produkten som används i detta papper står för terrängskuggning genom användning av en digital 93 höjdmodell (DEM) (10). För varje pixel beräknas 100 horisontvinklar i omgivande terräng över en radie på 25 km. 94 Det motsvarar en azimutal sektor på 3,6 grader mellan individuella horisonter. För varje fall av solen som faller under 95 den lokala horisonten, pixels direkta strålstrålning är inställd på noll. Mer detaljer om DEM och tillhörande beräkningar 96 av terrängskuggning ges i (2) (avsnitt 8,6, 9.2 och 9.4) 97 Maximal tillåten täckningsfraktion för solcellsinstallationer 98 Tabell S2 listar de olika maximala täckningsfraktionerna som vi inför för olika typer av ytbeläggningar i hela Schweiz. De representerar en bästa gissning om hur mycket PV realistiskt kan placeras i respektive typ av mark. Urban och industri 100 mark får den högsta andelen, eftersom vi räknar alla sydorienterade tak att vara potentiella installationsområden förutom 101 offentliga platser, trädgårdar och husfronter. När panellutningen ökar minskar fotavtrycket på de installerade panelerna drastiskt tills 102 vertikala paneler helt enkelt representerar en linje på marken, med hela ytan staplad i det vertikala måttet. Vid denna punkt 103 har vi inte genomfört en detaljerad GIS-studie för att bedöma om alla utvalda pixlar är tillgängliga på väg, men Alperna och 104 särskilt Schweiz har ett välutvecklat vägnät som når höga höjder och på grund av den stora mängden vattenkraft 105 installationer, är till och med nätanslutningar ofta redan på plats. Vi vill också påminna läsaren om att detta dokument inte motsvarar 106 en uttömmande utvecklingsplan för solcellsinstallationer i Schweiz, utan vi vill införa en ny 107-strategi mot den säsongsbundna energiklyftan och ge information om tillgängliga potentiella och fysiska begränsningar. Det är 108 vår förhoppning att väcka intresset hos forskare från olika bakgrunder, så att senare studier kan lysa upp de 109 många frågor som förblir obesvarade här. 110 Förenklingar i vår uppskattning av elproduktion 111 Med tanke på vår studies mål - att analysera den relativa rumsliga variabiliteten i solcellsproduktionen i olika geografiska regioner -112 beslutade vi att klumpa ihop alla bidrag till den totala systemeffektiviteten och arbeta med en universell, konstant effektivitet 113 av 15%. Detta innebär följande antaganden (och våra respektive motiveringar): 114 1. Kontinuerlig likströmseffektivitet i panelerna – Med tanke på den rumsliga och tidsmässiga variationen i paneleffektiviteten kommer det sannolikt att leda till 115 underskattningar av produktionen i kalla regioner och under vintermånaderna (11, 12). Därför sätter vi det urbana scenariot i en 116-fördel med avseende på bergsscenariot. 2 / 1177 2. Konstant reflektion egenskaper panelytan och deras oberoende lutningsvinkel -Denna effekt är inpendent av 118 geolocation, det beror på materiella egenskaper och kan förändras eller helt elimineras i framtiden, därför anser vi inte 119 någon variabilitet. 3. Vad är det som händer? Kontinuerlig AC/DC-omvandlarens verkningsgrad -Effektiviteten för alla elektriska komponenter som behandlar panelens likströmsutgång 121 varierar mycket mellan olika system och beror också på deras anslutning till elnätet. Den tillhörande förlusten kan vara upp till 122 30%, men nyaste maximal power point tracking (MPPT) algoritmer kan nå en effektivitet på upp till 99%. Om vi antar att alla 123 potentiella nya installationer kan nå samma prestandanivå, håller vi den konstant. 4. Vad är det som händer? Försummande försämring av panel 124 prestanda på grund av ålder - denna faktor är oberoende av plats och kommer systematiskt att utvecklas vid varje anläggning (13) 125 5. Ständig förlust på grund av nedsmutsning av smuts, damm, pollen och andra partiklar som täcker PV panelen -Jämfört torra och sandiga 126 områden denna effekt är relativt svag i mitten av latituderna i norra halvklotet ( (14), figur 2 ). Särskilt urbana och industriella 127 områden tenderar att ha en högre grad av nedsmutsning än bergsregioner med hög höjd. Det har också konstaterats 128 att ansamling av snö och dess glidande av panelen har en bättre rengöringseffekt än regn och att brantare panel lutar därmed 129 minskar förlusten på grund av nedsmutsning (15). Även detta skulle förbättra anläggningarnas modellerade prestanda på höga 130 höjder och branta lutningsvinklar jämfört med de urbana takhöjdsinstallationerna. Många modeller som står för de tekniska 131 detaljerna ovan har utvecklats (16) (17) och mer förfinade beräkningar för införlivandet från inkommande global strålning 132 till panel normal kortvågsstrålning har föreslagits (18). Dessutom har valet av online PV estimeringsverktyg vuxit 133 under de senaste åren. En bra översikt ges av (19). För att visa att vår modellerade elproduktion fångar det tidsmässiga beteendet hos den faktiska produktionen under året genomförde vi 136 en utvärderingsstudie med fyra olika solcellsinstallationer i Schweiz. Tabell S3 visar egenskaperna hos de 137 enskilda anläggningarna. Vår metod för att uppskatta solcellsproduktionen är utformad för att jämföra elproduktionen av en generisk panel på olika 139 olika platser, och vi antar samma övergripande systemeffektivitet överallt. Modellen är därför inte inrättad till 140 med hänsyn till de enskilda systemegenskaperna hos specifika paneltyper. Som nämns i slutsatserna och i avsnittet "begränsningar 141 i vår modell" finns det flera andra aspekter som sänker solcellspanelens initiala likströmseffekt. Och faktiskt, 142 vi ser en konsekvent överskattning när vi modellerar produktionen baserat på fabriken-tilldelade panel effektivitet av solcellspaneler 143 som används i denna utvärdering. För att bättre fånga upp den totala systemeffektiviteten hos de olika anläggningarna multiplicerar vi DC 144-utgångseffektiviteten med förhållandet mellan uppmätt och modellerad årlig totalproduktion. Sammantaget visar jämförelsen i figur S3 145 en bra överensstämmelse mellan mätt och modellerat beteende. De vertikala anläggningarnas produktionsprofiler med 146 karakteristiska dubbla toppar på våren och hösten står i tydlig kontrast till de grunda anläggningarnas produktionsprofiler, som 147 har en stor topp på sommaren. Under säsongens skala fångas även kortsiktiga variationer ganska noga upp av SUNWELL. Förutom den modellerade produktionen som beräknades från satellitbaserade produkter (blå linjer) visar vi också modellerad 149 produktion där tidsserien SIS av global inkommande kortvågsstrålning ersattes med uppmätta värden för ytan 150 inkommande global strålning från den exakta platsen för solcellsinstallationerna (9), som är tillgänglig för Weisfluhjoch och Davos. Dessa 151 senare resultat, avbildade i grönt, gör det möjligt för oss att uppskatta hur mycket av skillnaden mellan modellerad och uppmätt el 152 produktion beror på ett fel i satellitprodukten och hur mycket av det beror på de kombinerade felen från införlivandet av 153 ytinsläpp till panelnormal strålning och den på varandra följande omvandlingen till el. Den gröna linjen ligger nästan uteslutande 154 mellan de uppmätta och modellerade tidsserierna, vilket innebär att skillnaden i produktion delas upp i ett litet felbidrag från 155 satellitprodukter och ett större bidrag från de återstående modellstegen. Dessutom kan vi observera en liten men ihållande 156 överskattning av produktionen under vintermånaderna. Det faktum att denna skillnad är mer uttryckt för de två grunda PV 157-anläggningarna vid Laret och Lac des Toles tyder på tillfällig ackumulering av snö på panelerna som möjlig orsak. I de 158 jämnade tidsserierna ser det ut som om detta är en kontinuerlig skillnad under hela vintern, men när vi jämför de två gånger 159 serierna vid daglig upplösning blir det uppenbart att skillnaderna förekommer endast mycket punktligt. En andra period av överskattning 160 under sommarmånaderna vid SLF och WFJ kan sannolikt tillskrivas höga temperaturer på de vertikala fasaderna 161 som tillfälligt minskade panelens effektivitet. 162 Dessa två sista effekter illustrerar bristerna i vår förenklade modell, som anges i föregående stycke, och visar på 163 tydliga riktlinjer för framtida förbättringar. 164 Hänvisningar 165 1. Dürr B, Zelenka A (2009) Att härleda global bestrålning över Alpområdet från METEOSAT Andra generationens 166 data genom att komplettera HELIOSAT-metoden. International Journal of Remote Sensing 30(september 2013):5821-5841. 21677 2. Utövande av delegeringen av befogenhet till Europeiska unionens råd och Europeiska unionens råd Stoeckli R (2017) HelioMonts ytbehandling av solstrålning 2017-uppdatering. Vetenskaplig rapport MeteoSwiss (93): 122 s. 31683: Detta är en av de viktigaste frågorna i EU:s strategi för hållbar utveckling, som är inriktad på hållbar utveckling och hållbar utveckling, och som syftar till att förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Castelli M, m.fl. (2014) HelioMont-metoden för bedömning av solstrålning över komplex terräng: Validering och 169 förbättringar. Fjärranalys av miljön 152:603-613. 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva nr 1704; svensk specialutgåva Dürr B, Zelenka A, Mueller R, Philipona R (2010) Verifiering av CM-SAF och MeteoSwiss satellitbaserade hämtningar av 171 ytkortvågsstrålning över Alpregionen. International Journal of Remote Sensing 31(15):4179-4198. Detta är en av de viktigaste orsakerna till att det inte finns någon anledning att tro att det inte finns någon anledning att tro att det inte finns någon anledning att tro att det inte finns någon anledning att tro att det finns någon anledning att tro att det finns en risk för att det finns en risk för att det finns en risk för att det finns en risk för att det finns en risk för att det finns en risk för att det finns en risk för att det finns en risk för att det finns en risk för att det finns en risk för att det finns en risk för att det finns en risk för att det finns en risk för att en sådan risk skulle uppstå en allvarlig risk för allvarlig störning. Liu BYH, Jordan RC (1963) Ett rationellt förfarande för att förutsäga den långsiktiga genomsnittliga prestandan för Flat-Plate 173 solenergisamlare. Solenergi 7.2:53-74. 1746 6. Förbehåll IIIA-PT-174 Odermatt D, m.fl. (2005) Säsongsstudie av snöns riktningsreflektionsegenskaper. EARSEL eProceedings 4 (2):203-214. 1757 och 175 7. Målare TH, Dozier J (2004) Mätningar av den hemisfäriska reflexionen av snö vid finspektral och vinkel 176 Ett satellitbaserat snötäcke klimatologi (1985–2011) för 178 europeiska alper som härletts från AVHRR-data. Kryosfär 8.1:73-90. 179 4 av 10 Annelen Kahl, Jerome Dujardin, Michael Lehning 9. Philipona R, Marty C (2001) Surface Radiation Budget och Cloud Forcing Över Alperna ed. von Bremen L. (A. Deepak 180 Pub, Hampton, Va.). Hur länge har du varit borta? Singh P, Singh SN, Lal M, Husain M (2008) Temperaturberoende av I-V egenskaper och prestandaparametrar 184 kisel solceller. Solenergimaterial och solceller 92(12):1611-1616. Det här är 185 13. Jordan D, Kurtz S, VanSant K, Newmiller J (2016) Kompendium för nedbrytning av solceller. Utvecklingen inom solcellsindustrin 186 24:978-989. Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare tillfälle efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare tillfälle efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare tillfälle efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, får verkan dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare tillfälle efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare tillfälle efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare tillfälle efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare tillfälle efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. - 193 17. - Vad är det? Sukamongkol Y, Chungpaibulpatana S, Ongsakul W (2002) En simuleringsmodell för att förutsäga prestandan hos ett solelsystem 194 med alternerande strömbelastningar. Förnybar energi 27(2):237-258. 195 Försäkrings- och återförsäkringsföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, försäkringsholdingföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag och värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag och värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag och värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag och värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag och värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag och värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag och värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag, värdepappersföretag,
REF ) kvantifierar tre möjligheter för solcellsanläggningar att öka solcellsproduktionen under vintrar när el behövs som mest.
The bright side of PV production in snow-covered mountains
{'venue': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'journal': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'mag_field_of_study': ['Environmental Science', 'Medicine']}