Abstrakt. I denna studie presenteras resultat från en empirisk studie som syftar till att förstå roller, former och konsekvenser som uppstår i krav på utveckling av programvara med öppen källkod (OSS). Fem programvaruutvecklingsgrupper med öppen källkod beskrivs, undersöks och jämförs för att hjälpa till att upptäcka vilka skillnader som kan observeras. Minst två dussin olika typer av informell programvara anses spela en avgörande roll för att framkalla, analysera, specificera, validera och hantera krav för att utveckla OSS-system. Därefter, förståelse för de roller dessa program informella tar i en ny formulering av kravutvecklingsprocessen för OSS är fokus i denna studie. Detta fokus gör det möjligt att överväga en omformulering av kravteknikprocessen och dess tillhörande artefakter eller (in)formalismer för att bättre ta hänsyn till kraven vid utveckling av OSS-system. Andra resultat identifierar hur OSS-kraven decentraliseras över flera informella system, och till behovet av framsteg i hur man specificerar kapaciteten hos befintliga OSS-system. Nyckelord: Programvara med öppen källkod, empiriska studier, socio-tekniska system Fokus i denna uppsats är att förstå de kravprocesser för utveckling av programvara med öppen källkod (OSS) och hur utvecklingen av dessa krav skiljer sig från de traditionella till programvaruteknik och kravteknik [5, 9, 23, 40]. Denna studie handlar om pågående upptäckt, beskrivning och abstraktion av OSS-utveckling (OSSD) praxis och artefakter i olika miljöer i olika samhällen. Det handlar om att utöka våra föreställningar om vilka krav som måste ställas för att kunna redovisa OSSD. Därefter används dessa för att förstå vilka OSS-gemenskaper som undersöks, och vilka egenskaper som skiljer en gemenskap från en annan. Detta kapitel bygger också vidare på, förfinar och utvidgar tidigare studie om detta ämne [12, 14, 24, 49, 53], samt identifiera konsekvenser för vilka krav som uppstår vid utveckling av olika typer av OSS-system. Denna studie rapporterar om fynd och resultat från en pågående undersökning av de sociotekniska processer, arbetsmetoder och samhällsformer som finns i OSSD [51, 53, 56]. Syftet med denna mångåriga undersökning är att utveckla berättande, halvstrukturerade (dvs. hypertextual) och formella beräkningsmodeller för dessa processer, metoder och samhällsformer [24, 57]. I detta kapitel presenteras en systematisk berättande modell som kännetecknar de processer genom vilka kraven på OSS-system utvecklas. Modellen jämför i form, och presenterar en redogörelse för, hur programvara krav skiljer sig mellan traditionella mjukvaruteknik och OSS metoder. Denna modell är beskrivande och empiriskt grundad. Modellen är också jämförande genom att den försöker karakterisera en ingenjörsprocess med krav på öppen källkod som går utöver praxis i ett visst projekt, eller inom en viss gemenskap. Denna komparativa dimension är nödvändig för att undvika för tidiga generaliseringar av processer eller metoder kopplade till ett visst OSS-system eller sådana som får stor uppmärksamhet i nyhetsmedierna (t.ex. GNU/Linux-operativsystemet). En sådan jämförelse gör det också möjligt för systemprojekt som kan följa en annan form eller version av OSSD (t.ex. projekt i den högre utbildningens datagemenskap eller nätverkad dataspelsarena). Därefter är modellen varken normativ eller normativ, eftersom den inte karakteriserar vad som bör göras eller vad som kan göras för att utveckla OSS-kraven, utom i den avslutande diskussionen, där sådana anmärkningar är kategoriserade och kvalificerade. Jämförande fallstudier av krav eller andra programvaruutvecklingsprocesser är också viktiga eftersom de kan tjäna som grund för formaliseringen av våra resultat och processmodeller som en processmeta-modell [37]. En sådan metamodell kan användas för att konstruera en prediktiv, testabel och stegvis förfinad teori om OSSD-processer inom eller över samhällen eller projekt. En processmetamodell används också för att konfigurera, generera eller direktimera webbaserade processmodellerings-, prototyperings- och normeringsmiljöer som gör det möjligt att använda modellerade processer globalt och datorstödda [t.ex., 24, 38, 39, 57]. Detta kan vara av största värde för andra akademiska forsknings- eller kommersiella utvecklingsorganisationer som försöker anta "bästa praxis" för OSSD-processer som är väl lämpade för deras behov och situation. Därför betecknar den studie och de resultat som presenteras i denna rapport en ny grund på vilken beräkningsmodeller för OSS-kravprocesser kan utvecklas, liksom deras efterföljande analys och simulering (jfr. [48, 57] Vi antar att det inte finns någon allmän modell eller globalt accepterad ram som definierar hur OSS utvecklas eller bör utvecklas. Därefter är vår utgångspunkt att undersöka OSS praxis i olika samhällen ur ett etnografiskt informerat perspektiv [20, 28, 62]. Vi har valt fem olika samhällen att studera. Dessa är centrerad om utvecklingen av programvara för nätverksanslutna datorspel,
Scacchi Ref hävdar att validering av krav snarare är en biprodukt än ett uttryckligt mål för hur krav på programvara med öppen källkod (OSS) utformas, beskrivs, diskuteras, korsrefereras och hyperkopplas till andra informella beskrivningar av ett system och dess genomföranden.
Understanding Requirements for Open Source Software
{'venue': None, 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Engineering']}