I framtidens energisystem, med hög penetration av förnybara energikällor, kommer det att krävas tjänster för leverans av energisystem för att effektivt integrera förnybara energikällor och tillhandahålla en stabil nätdrift. Efterfrågan svar används för närvarande som en bulk kraftsystem support tjänst, som kan vara ett lovande distributionsnät stöd mech anism med lämplig specificitet och kontroller. Efterfrågeflexibilitet kan potentiellt gynna systemdrift, expansion och marknadseffektivitet och samtidigt minska de totala investeringarna i anläggnings- och kapitalkostnader [1]. Dessutom kan efterfrågeflexibilitet användas för att skjuta upp behovet av uppgraderingar av elnätet [1]. Efterfrågeflexibilitet ges genom att minska eller ändra användningen av el-tricity under toppperioder som svar på en extern utlösare och genom att följa en fördefinierad kontrollstrategi [2]. På senare tid har det visat sig att denna process kan automatiseras och tillämpas på kommunala byggnader för att tillhandahålla efterfrågeflexibilitet anpassad till marknaden för stödtjänster [3]. Prosumenter, proaktiva konsumenter som engagerar sig i efterfrågan, erbjuder flexibilitet för vissa apparater och lokala generationsenheter. Flexibilitet erbjuds genom att handla utanför bekvämlighet i dagliga metoder och komfort, t.ex. genom avkoppling av inomhus klimatmått. Tillhandahållandet av efterfrågeflexibilitet kräver en plattform för informations- och kommunikationsteknik för att tillhandahålla ledning, aggregation och schemaläggning av ett stort antal hushållsapparater med flexibel förbrukning [4], [2]. Framgången med en strategi för efterfrågeflexibilitet begränsas för närvarande av bristen på lämpliga verktyg för bedömning av dess potential och detaljerad förståelse av orsakssambandet. För att cirkulera detta kan simuleringsmetoder användas för att utvärdera en riktad efterfrågerespons före eventuella marknadskontrollåtgärder. I synnerhet, samsimulering, som erbjuder fördelen av att kombinera domänspecifika simulatorer, såsom modeller för planering av distributionsnät, och kommunikation, möjliggör utvärdering av efterfrågerespons från ett holistiskt och detaljerat perspektiv med en starkare grund för att bygga driftspraxis. I detta dokument introduceras och utnyttjas den co-simuleringsplattform Virtual Grid Integration Laboratory (VirGIL) som utvecklats vid Lawrence Berkeley National Laboratory för att visa sin potential att bedöma strategier för efterfrågeflexibilitet [5]. VirGIL möjliggör enkel integration av nya simulatorer och kombinerar toppmoderna simulatorer i kraftsystem, kommunikationsnät, modellering av byggnader och kontrollteknik. Härigenom syftar VirGIL till att minska hindren för branschen att anta nya program för efterfrågeflexibilitet. Det viktigaste bidraget från detta dokument är kopplingen mellan en samsimuleringsmiljö och en infrastruktur för "Hardware-in-the-Loop" (HiL) för bedömning av efterfrågeflexibilitet. Efterfrågerespons utvärderas med hjälp av ett ventilationssystem i ett flertältshus som är integrerat med VirGIL-samsimuleringsramverket. Utvärderingsmetoderna kombinerar toppmoderna verktyg för samsimulering av elnätets respons med interaktioner mellan ett fungerande system i en byggnad som används som ett levande labb i Danmark [2]. Som vi vet är detta det första bidraget till samsimulering med HiL för att utvärdera efterfrågeflexibiliteten i stora bostadshus.
Referensreferensreferens ) introducerade en samsimuleringsplattform, kallad virtuellt integrationslaboratorium (Virgil) med HIL-enheter för att utvärdera DR-program i ett bostadshus beläget i Danmark.
Hardware-in-the-Loop co-simulation of distribution Grid for demand response
{'venue': '2016 Power Systems Computation Conference (PSCC)', 'journal': '2016 Power Systems Computation Conference (PSCC)', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Engineering']}