Syftet med detta dokument är att granska den befintliga litteraturen för att få en förståelse för förhållandet mellan inomhusmiljökvalitet och boendes produktivitet i en kontorsmiljö. Studien går igenom över 300 artiklar från 67 tidskrifter, konferensartiklar och böcker med fokus på inomhusmiljö, boendekomfort, produktivitet och gröna byggnader. Den begränsar sitt fokus till de fysiska aspekterna av en kontorsmiljö. I litteraturen beskrivs åtta faktorer för inomhusmiljö (IEQ) som påverkar boendes produktivitet i en kontorsmiljö. Den diskuterar också olika fysiska parametrar under var och en av IEQ-faktorerna. I förslaget föreslås en konceptuell modell av olika faktorer som påverkar passagerarnas produktivitet. Studien presenterar också en genomgång av de datainsamlingsmetoder som används i de forskningsstudier som syftar till att undersöka sambandet mellan IEQ och boendes produktivitet. Studien presenterar en omfattande diskussion och analys av olika IEQ-faktorer som påverkar passagerarnas produktivitet. Dokumentet ger en koncis utgångspunkt för framtida forskare som är intresserade av området inomhusmiljökvalitet. Nyckelord: boendes produktivitet, arbetsplatsnöjdhet, inomhusmiljökvalitet, boendekomfort Papperstyp: Litteraturöversikt Människor tillbringar större delen av sin tid inomhus, och majoriteten av världens befolkning bor i urbana områden och arbetar i kontorsmiljö (ASHRAE, 1993). Det har skett en betydande global förändring i ekonomin från tillverkningssektorn till tjänste- och kunskapsbaserade sektorer som verkar i inomhus kontorsmiljöer (Haynes, 2008b, World Green Building Council, 2014. Därför blir det viktigt att förstå kontorsmiljön inomhus och den effekt den har på passagerarnas produktivitet. En kontorsmiljö har en hög grad av inflytande på sina passagerares produktivitet (Leaman och Bordass, 1999, Frontczak et al., 2012, Roelofsen, 2002, Mawson, 2002, Van der Voordt, 2004. Tidigare studier om hållbara byggnader tyder på att gröna designstrategier och tekniker förbättrar arbetsmiljön inomhus. Sådana strategier och tekniker gör det möjligt att skapa en miljö som gynnar passagerarnas komfort och prestanda i både nybyggda och efterbyggda byggnader (Rom och Browning, 1994). Majoriteten av det byggnadsbestånd som kommer att finnas 2050 har redan byggts (2009). Det finns därför ett behov av att undersöka kvaliteten på arbetsmiljön inomhus och dess förhållande till de boendes produktivitet. I detta dokument fastställs state-of-the-art om miljöfaktorer som påverkar passagerarnas produktivitet i kontorsmiljön. Den lyfter också fram och diskuterar olika metoder för mätning av boendes produktivitet som används i forskningsstudier om inomhusmiljö. Denna forskning kommer att hjälpa yrkesverksamma inom byggbranschen att förbättra de konstruktioner som möjliggör bättre drift av kontorsbyggnader tillsammans med att förbättra produktiviteten hos de boende. Forskningen om de direkta och indirekta effekterna av inomhusmiljökvaliteten på passagerarnas produktivitet kan spåras tillbaka till 1920-talet när Maslow, liksom Vernon & Bedford publicerade sitt arbete på arbetsplatsen miljö och behov (Maslow, 1943, Vernon och Bedford, 1926, Vernon och Bedford, 1930. Herzberg (1966) och Heschong (1979) var tidiga forskare som lyfte fram den fysiska inomhusmiljöns inverkan på invånarnas produktivitet i en arbetsplatsmiljö. Senare betonade forskarna hur stor inverkan den byggda miljön har på invånarnas produktivitet. Forskningsstudier har visat hur inomhusmiljön påverkar en organisations driftskostnader (Rom och Browning, 1994, Leaman och Bordass, 1999, Oseland, 1999, Heerwagen, 2000, Brill et al., 1985, Marans och Yan, 1989. Driftskostnaden för en organisation är uppdelad i personalkostnader, materialkostnader, finansiella kostnader och byggnadsrelaterade kostnader (Feige et al., 2013). I en studie visade det sig att 25 år av företagens driftskostnader omfattar cirka 85 procent av personalkostnaderna (CABE, 2005). Andra studier visar att de anställdas årslöner överstiger byggnadskostnaderna och hyreskostnaderna med en faktor på upp till 25 (Clements-Croome, 2000, Fisk, 2000a. En marginell förändring av passagerarnas prestationer kan ge en enorm inverkan på ett företags driftskostnader. Forskning inriktad på USA uppskattade att förbättrad arbetseffektivitet nationellt skulle kunna ge upp till 12-125 miljarder US-dollar årligen (1996 US$ värde) (Fisk, 2000a). En landsomfattande undersökning baserad med hjälp av yrkesverksamma från olika sektorer i Storbritannien indikerade att en bra kontorsmiljö kan bidra till att öka produktiviteten med upp till 20%, motsvarande £135 miljarder per år, Clements-Croome, 2015. UK Centre for Mental Health myntade termen "presenteism". Det avser anställda som är närvarande på arbetet men arbetar med minskad produktivitet. Presenteism spelar en viktig roll för den minskade produktiviteten inom den byggda miljösektorn. Det leder till en förlust på 15 miljarder pund per år i Storbritannien (2011). Inomhusmiljön påverkar de boendes hälsa och välbefinnande. Hälsosamma byggnader leder till mer blomstrande och glada invånare (Clements-Croome, 2013, Mendell et al., 2002. Det är det moraliska ansvaret för den byggda miljöindustrin att leverera en byggd miljö som gynnar de boende och främjar deras hälsa och välbefinnande snarare än att tillhandahålla byggnader som bara är lämpliga för överlevnad. Effektiva och gynnsamma arbetsplatser bidrar till att minska de anställdas frånvaro, minska personalomsättningen och öka de boendes produktivitet och tillfredsställelse, vilket ökar de boendes upplevda hälsa och välbefinnande (US Green Building Council, 2004, McGraw-Hill Construction, 2014. Allt detta visar hur kvaliteten på inomhusmiljön påverkar medarbetarnas produktivitet och betonar vikten av att förstå inomhusmiljöns kvalitet och dess effekter på invånarnas produktivitet. Resten av detta dokument är indelat i fem avsnitt. I det första avsnittet beskrivs studiens metodologi. Den följs av ett avsnitt om litteraturgenomgång om boendes produktivitet. Den ser över förhållandet mellan gröna byggnader och boendes produktivitet. En noggrann undersökning av de vetenskapliga undersökningarna om komfort och produktivitet i den byggda miljön leder till de åtta faktorer för inomhusmiljö (IEQ) som påverkar boendekomfort och produktivitet. Den granskar förhållandet mellan varje IEQ-faktor och passagerarproduktiviteten. I det tredje avsnittet ges en översikt över de datainsamlingsmetoder som använts i de studier som undersökts i litteraturöversikten. Den beskriver olika metoder för datainsamling som kan användas för att mäta inverkan av inomhusmiljökvalitet på passagerarnas produktivitet. Ett diskussionsavsnitt följer för att diskutera alla IEQ-faktorer. Varje faktor diskuteras individuellt tillsammans med tillhörande mätteknik som kan användas för att definiera förhållandet mellan passagerarproduktiviteten och respektive IEQ-faktor. I det sista avsnittet presenteras studiens slutsatser. Studien utvecklades med hjälp av en omfattande litteraturöversikt där man tittade på tidskriftsartiklar, konferensartiklar och böcker för att etablera en fast bas för forskningsresultaten. Studien följde en fyrastegsprocess för att identifiera, samla in och klassificera litteraturen 1. I steg 1 identifierades nyckelorden för forskningen. Syftet med forskningen var att fastställa hur inomhusmiljökvalitet påverkar boendes produktivitet i en kontorsmiljö. Nyckelorden för sökningen var: boendes produktivitet, arbetsplatsnöjdhet, inomhusmiljökvalitet, boendekomfort, värmekomfort, inomhusluftkvalitet, kontorslayout och boendenöjdhet. 2. Utgångspunkten är följande: Den huvudsakliga tyngdpunkten i forskningen var att identifiera och samla in bevis på olika IEQ-faktorers inverkan på passagerarnas produktivitet. Författarna använde universitetsbibliotekets sökmotor online och Google Scholar, Science Direct och Elsevier för litteratursökningen med hjälp av nyckelorden i steg 1. 3. Vad är det som händer? Efter att ha granskat den första gruppen av artiklar tittade forskargruppen på bibliografierna i de nedladdade tidningarna för att leta efter mer relevanta artiklar. 4. Vad är det som händer? Det sista steget var en klassificering av litteraturen utifrån följande två aspekter: a) Publiceringsåret (1926Publikation ( -2015 Artiklar analyserades enligt publiceringsåret för att ta fram en helhetsbild av ämnets forskning och utveckling inom den byggda miljön. Den granskade litteraturen sträckte sig från 1920-talet till 2015. 1920 -1979 1980 -1989 1990-1999 2000 -2009 2010 -2016 Litteraturöversikt -År av publikation Efter dessa steg utvecklades litteraturöversikten som presenteras i följande avsnitt. Flera forskare har diskuterat förhållandet mellan byggnaders prestanda och deras boendes produktivitet (Heerwagen, 2000, Romm and Browning, 1994, ClementsCroome, 2015, US Green Building Council, 2004, Miller et al., 2009 (Singh et al., 2010, Romm and Browning, 1994, Heerwagen, 2000. En studie på 500 LEED-märkta gröna byggnader visade att en högpresterande byggnad eller "hälsosam" byggnad bidrar till att minska frånvaron, ökar de boendes produktivitet och förbättrar de anställdas välbefinnande (Miller et al., 2009). Gröna byggnader minskar driftskostnaderna genom att minska energikostnaderna och öka boendeproduktiviteten (Gabay et al., 2014, Clements-Croome, 2004b. Gröna byggnader har ett högre värde jämfört med icke-gröna byggnader och de bidrar till att sprida medvetenhet om miljön och effektiv byggverksamhet (Roberts och Newell, 2009, Clements-Croome, 2004a, Clements-Croome, 2004b, Clements-Croome, 2015. På det hela taget finns det en medvetenhet om betydelsen av IEQ:s inverkan på passagerarnas produktivitet. Det finns dock en brist på direkt fokus i gröna byggnadsriktlinjer för att ta itu med denna aspekt och öka de gröna byggnadernas prestanda i boende produktivitetsdimension (Potbhare et al., 2009). LEED green building rating system har kvalitetskategori för inomhusmiljö som fokuserar på värmekomfort, inomhusluftkvalitet, belysning och dagsljus, vykvalitet, belysning och dagsljus samt akustisk prestanda. Dessa kriterier påverkar passagerarens komfort och produktivitet, men de är främst relaterade till de mekaniska aspekterna av kvalitetsbedömningen av inomhusmiljön. Huvudkategorierna i LEED-klassificeringssystemet är också uppsatta med fokus på den tekniska aspekten av byggnaderna såsom platsanvändning, energi, vattenvård, byggnadsmaterialkomponenter och återvinning av avfallsmaterial (Lee och Guerin, 2009 ). Det görs inga direkta ansträngningar för att tillfredsställa passagerarnas tillfredsställelse och främja passagerarnas produktivitet. På samma sätt har BREEAM hälso- och välbefinnandekategori som beskriver frågor som visuell komfort, inomhusluftens kvalitet, värmekomfort, akustisk prestanda, privat utrymme, tillgänglighet, faror, vattenkvalitet och säkra föroreningar i laboratorier (Lee, 2013). Majoriteten av dessa frågor/faktorer bidrar till passagerarnas produktivitet. Men, BREAM inte uttryckligen relatera dessa frågor till boende produktivitet. De flesta parametrar för passagerares hälsa och komfort kan leda till högre produktivitet för passagerarna. Men så kanske inte är fallet i alla situationer. Forskning visar att det inte är nödvändigt att optimal värmekomfort och optimal produktivitet sammanfaller inom acceptabelt värmekomfortområde (Fisk, 2000b). Det finns en möjlighet att analysera kvalitetskriterier för inomhusmiljö i olika internationella gröna byggnadsriktlinjer. Dessa kriterier kan uppdateras för att fokusera på passagerarnas hälsa och produktivitet snarare än bara fokusera på byggnadsprestanda. Produktivitet definieras som förhållandet mellan produktion och insats (Oseland och Bartlett, 1999). Definitionen av produktivitet kan variera beroende på sammanhanget och innehållet i input och output. I organisatoriska operativa termer kan produktiviteten beskrivas som förhållandet mellan företagets omsättning och de anställdas kostnader (Oseland och Bartlett, 1999). När det gäller kontorsmiljöer kan prestanda/produktivitet mätas med hjälp av olika kriterier såsom individuella prestationer, lagprestationer och organisatoriska prestationer (Heerwagen, 2000, Feige et al., 2013, Oseland, 1999. I fråga om byggd miljö är inputen den operativa kostnaden för en byggnad och output är byggnadens operativa prestanda. En kontorsbyggnads resultat bör omfatta både byggnads- och passagerarprestanda för att ge en mer heltäckande bild. I detta dokument undersöks kvalitetsfaktorer för inomhusmiljön som påverkar produktiviteten. Det belyser också karaktären och betydelsen av effekterna av dessa IEQ-faktorer. Fyra huvudaspekter som påverkar människans produktivitet i en organisatorisk arbetsmiljö är personliga, sociala, organisatoriska och miljömässiga faktorer. Dessa faktorer påverkar de anställdas totala produktivitet. Nivån på inflytandet och förhållandet mellan dessa enskilda faktorer är fortfarande oklart. En gynnsam miljö för boende minskar antalet klagomål och frånvaro och ökar produktiviteten (Clements-Croome, 2000, Lorsch och Abdou, 1994, Bordass et al., 1993, Tse and So, 2007, Zhai et al., 2013 ). En kontorsmiljö betraktas som en hälsosam inomhusmiljö när 80 procent av passagerarna är nöjda med miljöinställningarna (ASHRAE Standard, 2004). Invånarnas tillfredsställelse med inomhusmiljön är direkt relaterad till den komfort de upplever i miljön (Frontczak et al., 2012, Choi et al., 2009, Brager and Baker, 2009, Heerwagen, 2000. Medarbetarnas komfort med miljön har en direkt inverkan på deras tillfredsställelse på arbetsplatsen, vilket i hög grad påverkar deras produktivitet. Bekvämlighet definieras av frånvaron av obehagliga förnimmelser, vilket ger positiva effekter på välbefinnandet. Det är subjektivt till sin natur och varierar från person till person. Det finns olika typer av komfort i en kontorsmiljö. Den inkluderar fysisk komfort (luftkvalitet, klimat, buller), funktionell komfort (disturbances, avbrott, avstånd från arbete, resurser) och psykologisk komfort (privacy, territoriality) (Feige et al., 2013). Komfort i kontorsmiljö kan också påverkas av fysiologiska komponenter, psykologiska komponenter och fysiska miljöförhållanden (Oseland, 1999). Oseland föreslår att de fysiska miljöförhållandena kan delas upp i fysiska förhållanden (temperatur, ljus, buller, luftkvalitet), utrymme (plan, layout och avskildhet), ergonomi (arbetsplats och kontroller) och estetik (färg och kvalitet). Den allmänna komforten är ett resultat av personlig hälsa och humör, förutom funktionella och miljömässiga faktorer (Leaman och Bordass, 1999, Clements-Croome, 2006). Forskare menar att beteendemiljön, som omfattar olika beteenden och sociala dimensioner på en arbetsplats, påverkar den allmänna komforten för boende (Haynes, 2007a, Fleming, 2004. Beteende och sociala aspekter som integritet, samarbete, interaktion och distraktion är subjektiva och påverkar boendes komfort (Brenner och Cornell, 1994, Fleming, 2004, Heerwagen et al., 2004, Ward och Holtham, 2000, Haynes, 2007a, Haynes, 2007b. Haynes betonar att beteendemiljön är en integrerad dimension i en kontorsmiljö, och den påverkar invånarnas beteende och de sociala miljöer som skapas och utvecklas av kontorsarbetare. Haynes (2007a) föreslog en teoretisk ram som tyder på att kontorsockupanter och arbetsmönster påverkar de fysiska och beteendemässiga komponenter som utgör kontorsmiljön, och båda har en kollektiv inverkan på kontorsproduktiviteten. Han drar slutsatsen att kontorslayout och komfort är en del av den fysiska miljön, medan distraktion och interaktion är en del av beteendemiljön (Haynes, 2007a, Haynes, 2007b, Haynes, 2008a. Definitionen av komfort i litteraturen har ett brett teoretiskt spektrum som sträcker sig från fysisk komfort och personlig hälsa till socialpsykologi. Detta dokument begränsar fokus till den fysiska komfort som direkt hänför sig till arbetsplatsens inomhusmiljökvalitet (IEQ). I studien identifieras åtta fysiska faktorer som påverkar boendenöjdhet och produktivitet i en kontorsmiljö baserat på resultaten i den tidigare litteraturen: "Indoor Air Quality and Ventilation (Vernon and Bedford, 1926, Fanger, 1988, Fisk et al., 2012 )" Termal Comfort (Fanger, 1970, De Dear et al., 1997, Tanabe et al., 2007, Djongyang et al., 2010, Lan et al., 2011 ) "Ljusning och dagbelysning (Hopkinson et al., 1966, Alrubaih et al., 2013, L Edwards, 2000, Sivaji et al., 2013 ) "Noise and Acoustics (Sundstrom et al., 1994, Banbury and Berry, 2005, Mui and Wong, 2006)" Daylighting har direkt interaktion med termiska tillstånd av ett kontor. Windows absorberar och överför betydande mängd solstrålning till inomhusmiljön (Lyons et al., 2000). En förändring i termiskt tillstånd kan påverka passagerarnas uppfattning om inomhusluftens kvalitet. En sänkning av temperaturen leder till en förbättrad uppfattning om inomhusluftens kvalitet (De Dear and Brager, 2002). På samma sätt finns det en korsning mellan dagsljus och "look" och utanför utsikt över en inomhusmiljö. Ockupant komfort och "känner" av en inomhusmiljö kan påverkas av kvaliteten på utomhusutsikter och påverka intrycket av en kontorsmiljö (Aries et al., 2010, Laet et al., 2002. Även layouten på ett kontor kan påverka dess akustiska egenskaper (Lee, 2010, Kim och. I studien erkänns crossover och interaktioner mellan dessa IEQ-faktorer. Studien delar dock in dem i åtta kategorier för att samla bevis på deras individuella inverkan på passagerarnas produktivitet för att understryka deras relevans för utformningen av ett kontor i inomhusmiljö. Denna översyn kan tas som utgångspunkt för att utveckla experiment för att titta på omfattning och konsekvenser av olika interaktioner mellan dessa inomhusmiljöegenskaper. Även om litteratur som diskuteras ovan fokuserar på inomhusmiljökvalitet, finns det en brist på fokus på boende produktivitet. Mot bakgrund av effekterna bör ovanstående faktorer ses över eller deras inverkan på passagerarnas produktivitet. Nästa avsnitt presenterar en toppmodern litteraturrecension i de åtta ovannämnda IEQ-faktorerna. Fysisk miljö Faktorer som påverkar inomhusmiljö Kvalitet Inomhusluftens kvalitet (IAQ) är kvaliteten på inomhusluften i en byggnad. IAQ har stor inverkan på kontorsproduktiviteten. En arbetsplats med god luftkvalitet har högre arbetsprestationer i kontorsuppgifter som textskrivning, korrekturläsning och matematiska uppgifter (Wargocki, 2000, Langer och Bekö, 2013, Ng et al., 2012, Fanger, 2000. IAQ-studier av befintliga byggnader som följer standarder för luftkvalitet inom industrin har funnit att många deltagare inom befintliga byggnader har ett betydande missnöje med IAQ. De belyser olika hälsorelaterade frågor som rapporterats av några av de boende i byggnaden (Fisk et al., 1993, Mendell, 1993, Bluyssen et al., 1996. Dessa frågor inkluderar SBS (Sick Building Syndrome) symtom, allergier och astmasymtom (Fisk och Rosenfeld, 1997). SBS är en byggnadsrelaterad sjukdom. De vanligaste SBS symptomen är torra, kliande, ömma och brännande ögon tillsammans med en irriterad näsa och bihåleinflammation symtom. Andra symtom inkluderar respiratorisk irritation, huvudvärk, letargi och mental trötthet (Hodgson, 2000, World Health, 1982. Global observation av dessa symtom och sjukdomar har lett till forskningsinsatser för att förstå inomhusluftens kvalitet och dess komponenter. Luftkvaliteten inomhus är en komplex enhet att mäta. Olika tidsberoende fysikaliska och kemiska parametrar (såsom relativ luftfuktighet, temperatur, nivå av luftföroreningar) ingår i IAQ. Dessa parametrar påverkas av utomhusförhållanden (klimat), byggnadsförhållanden (material, struktur och konstruktion), byggnaders VVS-system (värme-, ventilations- och luftkonditioneringssystem), inomhusutrymmen (möbler, möbler, utrustning) samt boendes produktivitetsmönster. Dessa faktorer är starkt beroende av varandra och påverkas dynamiskt av flera variationer och interaktioner (Szczurek et al., 2015). Luftkvaliteten inomhus kan hanteras antingen genom att öka ventilationshastigheten eller genom att minska luftens föroreningsbelastning i luften. Ventilation används för att byta ut inomhusluften och avlägsna koldioxid och andra föroreningar i luften (Kosonen och Tan, 2004, Seppänen m.fl., 1999). Ventilationshastigheten är en effektiv IAQ-monitor i en byggnad. Högre ventilationshastighet ger god inomhusluft. Lägre inomhusluftkvalitet är associerad med Sick Building Syndrome (SBS) symtom och minskad produktivitet (Ezzeldin och Rees, 2013, Kosonen och Tan, 2004, Seppänen et al., 1999. Forskning om europeiska länder visar att ventilationshastigheter under 10 Ls -1 (liter per sekund) är förknippade med högre risk och prevalens av sjukdomsframkallande syndrom och andra hälsorisker (Dimitroulopoulou och Bartzis, 2013, Seppänen et al., 1999, Fisk et al., 2009 ). Det pågår en debatt inom den byggda miljösektorn om att högre ventilationshastigheter leder till högre energiförbrukning. Forskare hävdar att högre produktivitet hos de boende genom bättre IAQ skulle leda till en övergripande fördel för både de boende och byggnaden. Högre ventilationshastighet i en byggnad kan resultera i en ekonomisk avkastning från tio till sextio gånger högre än årliga energi- och underhållskostnader (Kosonen och Tan, 2004, Wargocki et al., 2003, Wargocki et al., 2000. En undersökning av de kvantitativa fördelarna med en ökad ventilationshastighet på kontor i hela USA stöder argumentet. Studien rapporterar den årliga ekonomiska nyttan av USD 13 miljarder genom att öka minimala ventilationshastigheter från 8 till 10 l/s per person och USD 38 miljarder genom att öka ventilationshastigheter från 8 till 15 l/s per person på en amerikansk bred skala (Fisk et al., 2012). Dessa fördelar återspeglar en uppskattning av bättre passagerarprestanda och produktivitet på grund av bättre luftkvalitet. Det finns olika ventilationssystem för att styra ventilationshastigheten i byggnader. Dessa omfattar huvudsakligen naturligt ventilerade system, hybrid-/mix-system och mekaniskt ventilerade system. Vissa studier visar att kombinerade VVS-system har högre luftkvalitetstillfredsställelse och energibesparingar än andra VVS-system (Ezzeldin och Rees, 2013, Gou et al., 2014). Litteraturen tyder också på att i förhållande till naturlig ventilation, luftkonditionering, med eller utan fuktning hade betydligt högre samband med ett eller flera SBS-symtom (30 -200 %) (Seppänen och Fisk, 2002). Ett ventilationssystem bör dock väljas utifrån olika lokala klimatfaktorer, byggnadstyp och boendebeteendemönster och förväntningar (Kim and de Dear, 2012). Mekaniskt ventilationssystem används i stor utsträckning i byggnader i varmt klimat. Personligt ventilationssystem (PV) kan dock vara mycket effektivt för kontor på varma och fuktiga platser som Singapore. PV-system som används som ett sekundärt system tillsammans med primär luftkonditioneringssystem kan minska den totala energiförbrukningen med 15-30 %. Den tillför frisk luft direkt till personens andningszon. Den kombinerade effekten av PV och huvudsaklig luftkonditionering bidrar till att förbättra IAQ acceptans av boende (Sekhar et al., 2005). En minskning av arbetsprestationen kan bero på en ökning av föroreningsbelastningen i inomhusluftens kvalitet. Formaldehyd och flyktiga organiska föreningar (VOC) är de viktigaste föroreningarna i inomhusmiljön (Kim et al., 2001 ). Kemiska och mikrobiologiska flyktiga organiska föreningar (VOC/MVOC) i luften har en direkt inverkan på inomhusluftens kvalitet (Wolkoff, 2013a). VOC kan vara tillverkade av människor eller av naturligt ursprung. VOC:s naturliga ursprung är hav, vulkaner och skogar. Människans verksamhet inom industrin, petrokemi och fordonsutsläpp är en av många orsaker till VOC-utsläpp (Panagiotaras et al., 2014). Förutom inomhus mänskliga aktiviteter som rökning och matlagning (fume), inomhus element i en byggnad som matta, möbler (träskyddsmedel), färgprodukter och rengöringsmedel är också ansvariga för VOC utsläpp (Panagiotaras et al., 2014, Chao och Chan, 2001, Berenjian et al., 2012, Association, 2011, Guenther et al., 1995. Nya byggnader har högre VOC-nivåer än gamla byggnader. Studier tyder på att de flesta byggnader under en tidsperiod uppvisar minskande tendenser av VOC i inomhusmiljö (Shin och Jo, 2013, Langer och Bekö, 2013). Majoriteten av VOCs uppvisar irriterande och luktande egenskaper (Wolkoff, 2013b, Jones, 1999, Panagiotaras et al., 2013. Det finns branschstandarder och riktlinjer som rekommenderar godtagbara nivåer av föroreningar (Världshälsoorganisationen, 2005, ASHRAE Standard, 1989. VOC uppvisar dock en bred mångfald i sina fysikalisk-kemiska egenskaper. Detta gör det svårt att utveckla standardåtgärder för flyktiga organiska föreningar för provtagning och analys. Provtagningsmetoderna är beroende av föreningar av intresse och i synnerhet av särdrag och känslighet för mänsklig fysiologi (Paangiotaras et al., 2013, Teichman et al., 2015. Denna subjektiva reaktion på olika föreningar gör det ganska komplicerat att observera och kartlägga flyktiga organiska föreningar i en viss miljö. De vanligaste metoderna för provtagning och analyser av inomhusluft är TO-metoder (Toxic Organic) (U.S. -EPA Compendium of Methods for the Determination of Toxic Organic Compounds in Ambient Air) och IP-metoder (Compendium of Methods for the Determination of Air Polutants in Indoor Air) (US-EPA, 1999, Riggin, 1984, Panagiotaras et al., 2014, US-EPA, 1990 ).Fanger (1988 infördes Olf och Decipol enheter för att mäta föroreningar inomhus och deras källor (t.ex. buildingfurnishing material och ventilationssystem). Olf är utsläppen av luftföroreningar. Det motsvarar utsläppshastigheten för luftföroreningen från en standardperson. Byggnadsmaterialens utsläpp har uppskattats till 0,1 -0,2 olf/m 2. Decipol används för att representera den upplevda luftkvaliteten. En Decipol representerar förorening av en person som ventilerats med 10 l/s frisk luft. Fara (1988) införde också en ekvation för att mäta antalet missnöjda passagerare som en funktion av den upplevda luftföroreningen med hjälp av Decipol-enheter (Kosonen och Tan, 2004, Fanger, 1988). Ovanstående granskning av inomhusluftens kvalitet sammanfattar fyra forskningsinriktningar. Det rör sig om luftkvalitet (beståndsdelar och föroreningar), ventilationshastighet, inverkan på människors hälsa samt passagerarnas uppfattning och produktivitet. Alla dessa aspekter hänger samman och påverkar inomhusluftens kvalitet. Luftkvalitetsparametrar och mätvärden för inomhusluft diskuteras i avsnitt 7.1. Termisk komfort beskrivs som ett " sinnestillstånd som uttrycker tillfredsställelse med den termiska miljön" (ASHRAE, 2004). Det är ett subjektivt tillstånd som varierar från person till person. Bedömning av komfort är en kognitiv process med ingångar som påverkas av fysiska, fysiologiska och psykologiska faktorer (Lin och Deng, 2008). Comfort är beroende av mycket oberoende och dynamiska faktorer som kläder, förändring av aktivitet, förändrad hållning, fönsterplats och humör (ASHRAE, 2005). Att uppnå total termisk komfort i en byggnad är en komplex uppgift, eftersom termisk komfort är ett resultat av olika fysiska parametrar, skapa ett termiskt tillstånd och förstå en samling subjektiva mänskliga reaktioner på detta termiska tillstånd. Termisk komfort varierar individuellt och geografiskt på grund av ett brett spektrum av faktorer såsom ålder, kön, ämnesomsättning, tid på året, bland många andra (Cena och de Dear, 2001, Quang et al., 2014. Termisk komfort i ett kontor mäts genom att analysera antalet obehagsbesvär. Klagomålsanalys är en reaktiv metod. Genom att bedriva denna forskning på IEQ kan vi proaktivt designa byggnader som är mer bekväma för boende och leda till högre produktivitet. Litteratur använder termisk sensation, termisk acceptans och termisk preferens för att beskriva människans reaktion på termisk komfort (Langevin et al., 2013). Termisk komfort är ett subjektivt tillstånd för människor, men termisk sensation är ett objektivt tillstånd (Hensen, 1991). Termisk sensation definieras som riktningen och omfattningen av ens sensoriska förnimmelse av den omgivande termiska miljön (ASHRAE, 2010). American Society of Heating, Refrigation and Air-conditioning Engineers (ASHRAE) definierar det på en sjupunktsskala från -3 (kallt) till +3 (varmt). Termisk komfort påverkas av sex faktorer. Dessa faktorer är lufttemperatur, lufthastighet, relativ luftfuktighet, medelstrålning temperatur, kläder isolering och ämnesomsättning (Macpherson, 1962, Macpherson, 1973, Goldman, 1999, Berglund, 1977, Lin och Deng, 2008. Termisk acceptans är graden av en passagerares godkännande av miljön. Termisk preferens är den idealiska termiska tillstånd i fråga om miljön (Langevin et al., 2013). Upptagets produktivitet ökar när en miljö rör sig från acceptabelt termiskt tillstånd till föredraget termiskt tillstånd. Emellertid föredrar termiska tillstånd i en miljö varierar från person till person. Studier tyder på att försökspersoner med olika ålder, kön och BMI (Body Mass Index) har olika föredragna termiska tillstånd (Tuomaala et al., 2013, Indraganti et al., 2015. Litteraturen visar också att honor uttrycker mer missnöje än hanar i en termisk miljö och är mer känsliga för avvikelser från en optimal termisk miljö och är mindre nöjda än hanar särskilt under svalare förhållanden (Karjalainen, 2012, Karjalainen, 2007. För att uppnå värmekomfort i en byggnad krävs energiförbrukning av värme- och ventilationssystemen i en byggnad (Kwok och Rajkovich, 2010). Det har lockat många forskare med fokus på hållbarhet i den byggda miljön. Forskningen om värmekomfort har varit aktiv i årtionden. Det första instrumentala arbetet var av Fara (Fara, 1970, Fanger, 1984). Faran (1970) utvecklade en analytisk modell för att förutsäga termisk komfort. Den kombinerar fyra fysiska parametrar (lufttemperatur, genomsnittlig strålningstemperatur, lufthastighet och relativ luftfuktighet) med mänskliga variabler (kläder isolering och aktivitetsnivå) för att definiera PMV (Predikted Mean Voice) index. Den förutsagda procentandelen av de nedfrysta människorna (PPD) beräknas från PMV-indexet (Farlig, 1984). Den förutspår andelen människor som kan vara missnöjda med en termisk miljö. Den förutspår om en stor grupp individer kommer att känna sig 'för varm' eller 'för kall', definierad genom att rösta +3, +2, -3, -2 på skalan (Olesen och Parsons, 2002). Denna metod använder klimatkammare data och är baserad på värmebalansteori tillsammans med termoreglering fysiologi (Charles, 2003, Djongyang et al., 2010 ). Ett alternativt tillvägagångssätt som kallas "adaptivt tillvägagångssätt" för termisk komfort föreslogs av De Dear (De Dear et al., 1997, Brager och. Den bygger på fältstudier och analyserar människors acceptans för en termisk miljö. Den säger att den termiska acceptansen hos boende påverkar deras termiska komfort. Termisk acceptans är beroende av adaptivt beteende, fysiologisk anpassning och psykologisk anpassning. Det finns olika värmekomfortstandarder och utvärderingsmetoder baserade på termisk komfortforskning (Olesen och Parsons, 2002, ASHRAE Standard, 1992, De Dear and Brager, 2002, ASHRAE, 2005, ISO, 2005. Dessa standarder används av branschfolk över hela världen. Dessa standarder utvecklas för modeller och studier baserade främst i Nordamerika och norra Europa (Ogbonna och Harris, 2008). De är lämpliga för statiska och enhetliga termiska förhållanden och tar inte hänsyn till mänskliga faktorer som ålder, kön och regionala beteendeåtgärder och förväntningar (Zhai et al., 2015, Han et al., 2007. Dessa standarder kanske inte är helt korrekta för olika regionala klimat och alla typer av inomhusaktiviteter. Standarder och termisk komfort förutsägelse metoder baserade på "rationell strategi" som inte tar hänsyn till ålder, kön och ras och föreslår en smal, väldefinierad termisk komfort intervall har utmanats och bevisats fel av många forskningsstudier i olika delar av världen (Ogbonna och Harris, 2008, Nicol, 2004, Humphreys, 1978. Den behagliga temperaturen hos människor är nära relaterad till den medeltemperatur de upplever. Fältstudier i Storbritannien, Indien, Irak och Singapore indiciate som innebär komfort temperaturförändringar med medeltemperaturen upplevt, särskilt i naturligt ventilerade byggnader (Nikol et al., 2012, Humphreys et al., 2007, Nicol och Humphreys, 2002, Humphreys, 1978, Humphreys, 1975, Nicol och Humphreys, 1973. Denna variation i behaglig temperatur belyser betydelsen av att förstå de kontextuella klimatförhållandena och de boendes profil i byggnaden. Forskning tyder också på att kläder (acceptabel formell klädsel) också påverkar boende (anställd) komfort (Morgan och de Dear, 2003). Den formella klädkoden varierar från kultur till kultur över hela världen. Detta ger en möjlighet att kartlägga en kopmparision mellan olika länder och deras klädsel i linje med acceptabel behaglig temperatur. Termisk komfort spelar en viktig roll för passagerarnas produktivitet. Otillfredsställelse med värmekomfort leder till produktivitetsförlust (Roelofsen, 2015, Akimoto et al., 2010a, Lan et al., 2011, Fisk, 2000b. Studier visar att temperaturförändringar inom intervallet 18 °C–30 °C kan påverka arbetsprestationen för kontorspassagerare i arbetsuppgifter som maskinskrivning, inlärningsprestanda och läsning. Temperaturområdet 21°C -25°C är ett stabilt temperaturområde för kontorsproduktivitet. Det finns en minskning i passagerarprestanda med 2% per 1°C temperaturökning i intervallet 25°C -30°C (Seppanen et al., 2003, Seppänen och Fisk, 2006). Omgivningstemperaturen spelar en viktig roll för att definiera den termiska komforten hos boende, men lokal värmekonditionering eller aktivitetskonditionering påverkar också passagerarnas komfortnivåer. Uppgiftskonditioneringssystem syftar till att upprätthålla termiska förhållanden för en lokal zon, och de kontrolleras individuellt eller av en grupp av passagerare (Zheng et al., 2009a, Bauman och Arens, 1996). De används utifrån bevis som visar att personlig kontroll över värmekonditioneringssystem bidrar till att förbättra produktiviteten (Bauman et al., 1998, Akimoto et al., 2010b, Seppänen och Fisk, 2006. Lokal värmekonditionering och personlig kontroll är mycket tillämpbar i kontor med anställda grupper som sitter i olika zoner. Det är också tillämpligt på kontor som involverar anställda att arbeta i olika uppgifter som kräver olika nivåer av fysiska aktiviteter. Även om termisk kontroll bland de anställda är förknippad med högre komfort och tillfredsställelse, väcker det också vissa problem i samband med de boendes kontrollbeteende. Acceptansen av en termisk miljö är subjektiv och direkt relaterad till den boendes förväntningar. Det finns individuella skillnader i användarens komfort förväntningar och förväntningar från miljön (Moezzi, 2009 ). Detta kan resultera i energislöseri på grund av inefficent användning av värmestyrningssystem (Shahzad et al., 2016). Energiförlust på grund av inefficent styrning av värmestyrningssystem på kontor är relaterad till brist på kunskap om systemdrift och allmän termisk komfort oenighet bland passagerare. Att ge energi medvetenhet kan orsaka beteendeförändringar mot mer energiska verksamhet och kan resultera i energibesparingar tillsammans med boende komfort och produktivitet (Tetlow et al., 2012, Nisiforou et al., 2012. Innovativa strategier för byggnadsenergi och komfortstyrning måste utvecklas och genomföras för att anpassa passagerarnas beteende och anordningarnas styrning. Ett verkligt gränssnitt med starkt beräkningsstöd kan hjälpa i detta sammanhang Forskning om förhållandet mellan kontorsuppgifter, temperatur och produktivitet indikerar att olika funktioner har olika optimala produktivitetstemperaturer, Tanabe et al., 2007. Optimal termisk komfort och optimal prestanda får inte sammanfalla med den särskilda typen av uppgifter. Till exempel kan kreativt mentalt arbete ha den optimala värmetemperaturen och optimal prestanda sammanfalla. En annan typ av psykiskt arbete kan dock kräva en något kall temperatur för optimal/ökad produktivitet (Fisk, 2000b). Dessa resultat belyser vikten av att fokusera på kontorsuppgifter när man bestämmer den termiska designen för ett kontor. En tillämpning av det lokala kontrollsystemet i olika arbetszoner på ett kontor skulle bidra till att upprätthålla en allmän komfort och produktivitet för passagerarna. Värmekomfortmätningsparametrar och mätvärden diskuteras i avsnitt 7.2. Dagsljus påverkar våra dagliga uppgifter under hela året. Dagsljus styr vår biologiska klocka/inre klocka som har ställts in i miljontals år enligt solens uppgång och nattens mörker. Denna biologiska klocka har förts vidare av våra förfäder. Vi behöver ljus eftersom det är en regulator av vår fysiologi och prestanda (Aries, 2005). Kontorsanställda tillbringar större delen av sin tid inomhus, vilket gör att kontorsuppgifter är beroende av inomhusbelysning eller eventuellt dagsljus. Dagsljus anses vara den bästa ljuskällan med utmärkt färgåtergivning som erbjuder det bästa ljuset för mänsklig visuell komfort. Det ger en känsla av glädje och ljusstyrka och har en positiv inverkan på människor (Li och Lam, 2001, Li, 2010). Byggnader över hela världen bidrar till ungefär 40 % av världens årliga energiförbrukning (Omer, 2008). Belysning har den största andelen (33 %) i beräkningen av den genomsnittliga elförbrukningen i de brittiska kontorsbyggnader. I USA står kommersiella byggnader för en tredjedel av landets primära energiförbrukning. Konstgjord belysning utnyttjar 25-40 % av den totala energiförbrukningen i kommersiella byggnader (Krarti m.fl., 2005). I Spanien bidrar belysningen till 33 % av den totala energiförbrukningen på kontoren (Pérez-Lombard m.fl., 2008). Detta belyser invånarnas beroende av artificiell belysning på ett kontor. Det visar också att artificiell belysning är en viktig bidragande orsak till koldioxidutsläpp och global uppvärmning eftersom den utnyttjar en tredjedel av elräkningen (Busch et al., 1993). Effektiva dagsljusåtgärder och intelligenta belysningssystem kan bidra till att minska den konstgjorda energibelastningen och därmed en byggnads koldioxidavtryck. Organisationer som uppmärksammar vikten av dagsljus uppnår högre produktivitet på sina arbetsplatser (Yang och Nam, 2010, Fay m.fl., 2002, Ander, 2003. Företag som Lockheed Martin och VeriFone har rapporterat en 15% minskning i frånvaro och en 47% ökning i närvaro, respektive, i byggnader som är utformade för att ge maximal dagsljus för sina boende (Rom och Browning, 1994). Byggnader föredrar naturligt ljus/solljus framför artificiellt ljus (Boyce et al., 2003, Elzeyadi, 2011, Galasiu och Veitch, 2006, Leslie, 2003, Guzowski, 2000, Reinhart, 2002. Ockupant föredrar beror på fysiska, fysiologiska och psykologiska skäl. Fysiskt är det inte mycket skillnad eftersom konstgjorda lampor kan täcka spektrum och färgåtergivning av dagsljus till en viss kostnad. Men litteraturen belyser att fysiologiska och psykologiska orsaker påverkar det visuella och cirkadiska systemet hos människor. Parametrar för mänskliga synsystem såsom visuell storlek, luminanskontrast, färgskillnad, retinal bildkvalitet och retinal belysning påverkar gemensamt arbetsprestationen för någon uppgift (Boyce, 1997). Naturligt ljuss nivåer är över storleksordningen av normala elektriska belysningsnivåer. De påverkar melatonin, ett hormon som reglerar kroppens inre klocka och dessa ljusnivåer (Rea et al., 2002, Van Bommel och Van den Beld, 2004). Det gäller konstaterandet att naturligt ljus tros öka vakenheten för monotont arbete under kontorstid (Boyce, 1997, Nagy et al., 1995. Dessa studier visar vikten av naturligt ljus för människokroppen att arbeta effektivt i dagliga aktiviteter. En studie av kontorsarbetare som fokuserar på betydelsen av fönster och deras fördelar rapporterar att nästan 99% ansåg att kontor bör ha fönster och att 86% ansåg dagsljus vara den föredragna ljuskällan för kontorsuppgifter (Cuttle, 1983). Fönster ger också vyer med olika visuell information som väder, natur och omgivande aktiviteter. Dessa åsikter kan vara estetiskt tilltalande och kan ha en positiv inverkan på invånarnas produktivitet Orians, 1984, Heerwagen och Heerwagen, 1986). Litteraturen bekräftar de boendes gillande av fönster. Emellertid, acceptansen av fönsterstorlek varierar beroende på faktorer såsom mängden inomhus och utomhus ljusnivåer, solposition och himmel luminans (Ne'Eman, 1970). Studier med fokus på fönsterstorlekar och glas belyser ett brett spektrum av fönsterstorleksinställningar bland boende och det är inte nödvändigtvis så att alla boende generellt föredrar en stor fönsterstorlek. En undersökning visar att endast 43 % av respondenterna föredrar stora fönster för en kontorsmiljö, och olika typer av utrymmen har olika belysningskrav (Butler och Biner, 1989). En fallstudie med fokus på höghusbyggnader rapporterar att endast 56 % av de tillfrågade ansåg att fönsteråtkomst är viktigt. Fönstrets storlek var oviktig för 86 % av arbetarna så länge ljusnivåerna var tillfredsställande (Wotton, 1982). Orienteringen av fönstret producerar tydligt olika kontroll svar på grund av solstrålning och vindriktning (Zhang och Barrett, 2012b). En glaserad byggnad södra sidan använder fler persienner än på norra sidan, vilket tyder på de boendes ogillande av ett överskott av direkt solljus (Rubin et al., 1978). Solhöjd och solstrålning spelar en stor roll i blind användning i fönster, vilket tyder på irritation som skapas av överdriven solljus (Zhang och Barrett, 2012a). Fönsterstyrningen är starkt korrelerad med utomhusluftens temperatur, årstiden, tiden på en dag och kontorets beläggningsmönster (Zhang och Barrett, 2012b). Geografiskt läge, lokalt klimat och näromgivning spelar en viktig roll för att definiera fönstrets storlek, position eller typ av glasfasad. Om effektivt utformade, glasfasad är tillämplig i Hong kongs subtropiska klimat och tätt packade byggnader för att skörda tillräckligt solljus (Li och Tsang, 2008). Den bristfälliga designen och missbruket av glasfasad i höga torn i Dubai utan att ta hänsyn till orientering och sol attityd leder till passagerare irritation och användning av persienner (Aboulnaga, 2006). Användningen av persienner leder till användning av artificiell belysning och slöseri med tillgängligt solljus och ökade koldioxidutsläpp. Extern design funktioner i fasad kan användas för att undvika bländning problem även i varma och hög solstrålning områden (Lim et al., 2012). Traditionella bostäder i Indien använder "jaali" (latticework på sten eller trä) i fönster i tropiska monsun, torra (steppe) och torra (desert) klimatområden som passiv design strategi för att upprätthålla ventilation och temperatur tillsammans med tillräckligt dagsljus utan någon bländning (Srivastav och Jones, 2009). På samma sätt använder formgivare dubbel fasad för att minska värmevinster och blända problem från direkt solljus i varmt klimat. Användningen av traditionell mashrabiya skärm som andra hud i Masdar stad projekt i Abu Dhabi och skärmmönster på Doha tornet i Abu Dhabi är bra exempel på att minska värmevinster och bländning problem från direkt solljus i varmt klimat (Boake et al., 2014). Byggnadens dagsljusdesign bör utformas i enlighet med det lokala klimatet, byggnadens orientering, solhöjd och närmaste omgivning, rummets natur och byggnadens utformning vid sidan av och dagsljusets tillgänglighet. Ovanstående forskning visar hur människor i olika geografiska regioner har utvecklat inhemska arkitektoniska metoder för belysning. En dagsljusdesign kan vara vilken metod som helst genom vilken naturligt ljus förs in i ett rum för att ge tillräckliga ljusförhållanden. Det innebär analyser av dagsljus tillgänglighet som är beroende av det ljus som finns tillgängligt från solen och himlen på en viss plats, tider och väderförhållanden (Guzowski, 2000). Daylight analys lägger vägen till dagsljus strategier för sidobelysning (fönster) och top-lighting (skylights, takskärmar) (Manning, 2006). Belysning från naturliga källor bestäms av dagljusfaktorn (DF). Daylight Factor är den procentandel utomhusljus under mulen himmel som finns inomhus. Den tar tre komponenter i beaktande; himmelskomponenten (SC), ljuset från yttre ytor/externt reflekterad komponent (ERC) och ljuset reflekteras från ytor i rummet/inre reflekterade komponenten (IRC) (Fontoynont, 2014, Reinhart et al., 2006, Hopkinson, 1963. Den rekommenderade nivån av Daylight Factor (DF) för olika kontor beror på vilken typ av kontor uppgift. Enkla uppgifter som läsning, fyllning kräver endast 1,5 -2,5% dagsljusfaktor medan dragkraft och fin maskinarbete kräver upp till 8% dagsljusfaktor (Stein et al., 1992). Överskott av direkt solljus och artificiellt ljus kan resultera i en bländning som resulterar i visuella obehag. En låg nivå av belysning kan leda till okulära obehag och felaktig belysning design leder till arbetarnas missnöje. Bländfria och termiskt bekväma utrymmen har en hög effekt på passagerarproduktiviteten (Selkowitz, 1999, Abdou, 1997, Hemfälä och Eklund, 2012. Den Illuminating Engineering Society of North America (ILESNA) beskriver densiteten av ljusflöde på en yta, som är representerar flöde per enhet område distribution. (Rea, 2000).............................................................................................. En hög belysningsnivå från dagsljus kan orsaka bländning inne i en byggnad, kallad Daylight Glare (Rea, 2000). Dagljus bländning har mätmåttet som kallas Daylight Glare Index (DGI). Kontorsområden rekommenderas ha 22 DGI för god visuell komfort (Cantin och Dubois, 2011, Hopkinson m.fl., 1966). Bländning kan orsakas av kombination av dagsljus och artificiell belysning. Det finns två typer av smart dagsljuskontroll för att minska byggnadens energiförbrukning (Doulos et al., 2005, Chang and Mahdavi, 2002, Sullivan et al., 1994. Dessa är:  en kontinuerlig ljusreglering - Denna strategi använder en sensor som avläser den yttre belysningen och styr den konstgjorda belysningen inne i en byggnad för att upprätthålla en inställd inomhusbelysningsnivå. Denna teknik är i hög grad beroende av sensorns läge och hårdvarukvalitet. Denna strategi använder också automatiserade skuggningsanordningar i responsiv fasaddesign för att effektivt hantera de övergripande belysningsnivåerna i inomhusutrymmet. Al Bahar torn i Abu Dhabi är bra exempel på att hantera hög nivå av direkt sol med lyhörda fasadstrukturer för att hantera solvinster och överdriven dagsljus (Boake et al., 2014). Denna strategi skulle också vara framgångsrik i klimatområden med hög nivå molnrörelser som ändrar utomhusbelysningsnivåer. påslagning kontroll -Switching laster på och av manuellt eller med reläer som styrs av beläggning sensorer. Det är en mer rudimentär strategi och blir mindre effektivt när dagsljusnivåerna fluktuerar snabbare. Belysnings- och dagsljusmätningsparametrar och mätvärden diskuteras vidare i avsnitt 7.3. Hörförmågan är en av de fem mänskliga sinnena. Varieteter av ljud når regelbundet våra öron och överförs till vår hjärna. Världshälsoorganisationen (WHO) beskriver oönskat ljud som buller. Effekterna av buller i form av ett hörselsvar kan beskrivas i psykologiska attribut som irritation, buller och höghet (Berglund et al., 1996, Stansfeld och Matheson, 2003, Ayr et al., 2003. Storleken kan karakterisera ljud (eller buller). Den mäts på en logskala av decibel (dB), ljudeffekt och ljudtrycksnivåer (SWL och SPL). Buller och akustik har stor betydelse inom byggnadsdesign. En byggnads akustiska prestanda blir allt viktigare i kontorsdesignen, eftersom de flesta kontorsuppgifter kräver en viss bullerkontroll för att göra det möjligt för de boende att arbeta effektivt. Dålig akustik och bullerprestanda kan leda till missnöje med kontorsmiljön och kan påverka arbetstagarnas prestationsförmåga (Frontczak et al., 2012, Balazova et al., 2008, Toftum et al., 2012. Buller på ett kontor kan ha två platser för källor; yttre eller inre. Externa ljud inkluderar trafik, allmänheten, flygtrafik, maskiner. Interna ljud inkluderar samtal med medarbetare, en minuts förfrågningar, maskinljud som telefoner och annan kontorsutrustning (Banbury och Berry, 2005, Ayr m.fl., 2003). Det neutrala ljudtrycket på ett typiskt luftkonditionerat kontor ligger mellan 45 dB och 70 dB (Mui och Wong, 2006). Obehag är ett resultat av olika miljökvaliteter inomhus (IEQ). Akustisk känsla och värmekänsla har en motsvarande effekt på en anställd. En temperaturförändring på 1 °C har samma effekt på produktiviteten som en bullerförändring på 2,6 dB (Pellerin och Candas, 2004). Kontinuerligt och långvarigt buller på högre nivåer kan framkalla och öka stressnivåer över tid. Studier tyder på att personer som utsätts för kontinuerliga transporter/trafikbuller uppvisade högre nivåer av blodtryck och stresshormoner (Evans m.fl., 1998). Interna maskiner som faxapparater, telefoner och luftkonditioneringssystem kan också ge upphov till irritation som kan leda till liknande stressnivåer (Ayr m.fl., 2003). Kontorsrelaterade uppgifter påverkas i hög grad av tal- och kontorsbuller. I en studie upplevde forskarna en nedgång i prestanda med 66 procent i "minne för prosa" uppgifter när deltagarna utsattes för olika typer av bakgrundsljud. Omkring 99 procent av de tillfrågade i ett experiment rapporterade att deras koncentration försämrades av kontorsljud som obesvarade telefoner och bakgrundstal (Banbury och Berry, 2005). Både internt buller och externt buller påverkar passagerarnas prestationsförmåga och leder till stress och ångest och kan eventuellt skapa långsiktiga hälsoproblem för passagerarna. Externa byggnadselement och design kan skydda kontorsinredningen från yttre buller. Interna arrangemang och kontorslayout påverkar det interna bullret i kontorsmiljön. Öppen plan kontorsbuller kan ha en negativ inverkan på trötthet, motivation och prestanda hos anställda (Jahncke och Halin, 2012). Uppgifter i samband med ordbehandling och siffrors beräkning påverkas av interna kontorsbuller. Öppen plan kontorsanställda är mer benägna att integritet frågor och störningar på grund av de olika kontor ljud runt dem (Toftum et al., 2012, Balazova et al., 2008 Akustisk komfort kan också uppnås med ljudabsorberande material i rummet. Akustisk kvalitet i ett rum beskrivs av efterklangstiden och ljudabsorptionen i ett rum. Det är relaterat till absorptionen egenskaper rumsytor och volymen av utrymme (Payne, 2013). Sekretess kan vara ett problem i en bås / cellulärt baserade kontor arrangemang. Därför kan det krävas god isolering och måttligt bakgrundsljud för att dölja talet i bås. Arkitekter kan använda kontorslayout, materialval av interna skiljeväggar och externa kuvert för att minska akustiska obehag i en kontorsmiljö. Buller och akustik mätparametrar och mätvärden diskuteras i avsnitt 7.4. Office layout design är en av de ledande inomhuskvaliteter som påverkar arbetsplatsens prestanda och beteende. Design, närhet och integritet påverkar vårt arbetsmönster och prestanda (Haynes, 2008b, Lee, 2010. Den fysiska miljön på arbetsplatsen påverkar rekrytering, bibehållande och produktivitet i organisationen, vilket påverkar en organisations affärsförmåga att nå framgång. En organisations kontorsutformning bör vara väl utformad för att säkerställa en effektiv arbetsprocess för att möjliggöra organisatorisk framgång. I litteraturen går man igenom debatten och diskussionen om kontorslayouter och deras inverkan på passagerarnas produktivitet. Den lyfte fram två huvudteman: frågan om ett öppet kontor kontra cellulära kontor och deras förhållande till kontorsarbetsprocesserna (Stallworth Jr och Kleiner, 1996, Haynes, 2008b). Många forskningsresultat belyser att en obalans i kontorsmiljön och en organisations arbetsprocess leder till produktivitetsförlust (Mawson, 2002, Laing m.fl., 1998. För att bättre förstå arbetsmönster föreslog Liang fyra metaforer för kontorsmiljöer som speglar en organisations arbetsprocesser. Det här är Hive, Cell, Den och Club. Liang betonade vikten av att förstå kontorsarbetsstrukturen när man utformar en kontorslayout (Laing et al., 1998). Hive: Detta är en kombination av cellulära eller combi kontor som innehåller både cellulära och öppen plan. Detta är idealiskt för organisationer som har individuellt rutinarbete som kräver låg interaktion och högt individuellt arbete. Det är de organisationer där merparten av arbetet kan utföras på en enkel arbetsstation under ordinarie arbetstid. på cell: Användningen av cellulära kontor är i allmänhet lämplig för organisationer som har en hög nivå av koncentrerade individuella arbete med knappt någon interaktion krav. Individer ockuperar kontoret vid oregelbundna tidsmönster baserade på krav. Den: Denna typ av layout är lämplig för organisationer som kräver hög nivå av grupparbete med en låg nivå av individuellt arbete. på Club: Denna typ av layout inkluderar combi kontor tillsammans med varma skrivbordsfaciliteter. Detta är lämpligt för organisation som är involverad i kunskapsarbete. Det är interaktivt och autonomt i drift. Occupacy mönster är intermittent och sträcker sig över vanliga timmar. Dessa kontorsmiljömodeller representerar en mängd olika arbetsprocesser på ett kontor och hur en kontorsmiljö kan rymma olika processer genom att tillhandahålla olika layouter. En kontorslayouts lämplighet påverkas också av komplexiteten i de anställdas uppgifter. Uppgiftskomplex har visat sig påverka de anställdas prestationsförmåga och reaktion på arbetsplatsen (Maher och von Hippel, 2005, Stone, 2001). En kontorslayout som kompletterar en organisations arbetsprocess kan hjälpa arbetsflödet att effektivt strömma genom kontoret minska tiden och förbättra produktiviteten. Kontorslayout är en fysisk miljö som påverkar kontorsgästernas beteende. Haynes (2007a) ger belägg för att distraktion är den komponent som har den mest negativa inverkan på upplevd produktivitet och interaktion har den mest positiva effekten på upplevd produktivitet. Kontorsarbetare i de flesta organisationer vill ha distraktionsfritt soloarbete och möjligheter till informell interaktion med kollegor (Haynes, 2007b, Roper och Juneja, 2008, McCoy, 2002, Heerwagen m.fl., 2004, Chachere m.fl., 2003. Arbetsytans fysiska inställning och utformning är en del av organisationskulturen. Litteraturen visar att fysisk miljö och artefakter spelar en avgörande roll för att definiera och förändra organisationens kultur (Hatch, 1993, Kallio m.fl., 2015, Lindahl, 2004, Lamproulis, 2007, Barclay och York, 2001 ). Utformningen av den fysiska miljön spelar en implicit men ändå betydelsefull roll i utvecklingen av en kultur som främjar organisatorisk kreativitet och kunskapsutbyte. Det påverkar jämlikhet, öppenhet och kollektivitet i en organisations kultur (Kallio m.fl., 2015). Den nationella kulturen spelar dock också en viktig roll för organisationens kultur och kontorsstruktur. En studie belyser att den arabiska nationella kulturens betoning på förtroende, "wasta" (användning av personliga kontakter), status, makt speglar i kontorsdesignen. Brist på öppenhet, lika utrymme och informellt samlingsområde är de direkta konsekvenserna av den arabiska kulturens höga kollektivism (Al-Esia och Skok, 2015). Detta speglar att kontorsdesign och layout är starkt påverkade av externa faktorer, och det kommer att påverkas av organisatoriska och nationella kulturer. Litteraturen tyder på att de boende känner sig mer distraherade i ett öppet plankontor jämfört med ett mobilkontor (Brennan m.fl., 2002). Distraktionsfrekvensen konstaterades vara den högsta i ett öppet kontor (65%) följt av dubbelrum (53%) och var minst från enrumspassagerare (29%) (Brill och Weidemann, 2001 ). Den öppna plankontoret rapporterar också tillfredsställelse om omvänt relaterade till närheten till ett fönster. Medarbetarna upplever en brist på visuell och akustisk integritet och känner sig nöjda med hög partition och ett fönster. Det noteras också att kvinnor uppvisar större missnöje än manliga motsvarigheter (Yildirim m.fl., 2007). Kontorslayout mätanalys och mätvärden diskuteras i avsnitt 7.5.
Baserat på den litteraturundersökning som genomfördes i REF, konstaterades det att byggnadspassagerare föredrar naturligt ljus/solljus framför artificiellt ljus och dagsljus uppnådde högre produktivitet för passagerarna, därför är det viktigt att beakta dagsljus i alla ljusstyrningssystem.
Occupant productivity and office indoor environment quality: A review of the literature
{'venue': None, 'journal': 'Building and Environment', 'mag_field_of_study': ['Engineering']}