Objektrekonstruktion från luftburen LiDAR-data är ett hett ämne inom fotogrammetri och fjärranalys. Kraftig grundläggande infrastrukturövervakning spelar en avgörande roll för kraftöverföringssäkerheten. I detta dokument föreslås en heuristisk rekonstruktionsmetod för kraftpyloner som ofta används i högspänningssystem från luftburet LiDAR-punktmoln, som kombinerar både datadrivna och modelldrivna strategier. Strukturellt kan en kraftpylon sönderdelas i två delar: pylonkroppen och huvudet. Rekonstruktionsprocessen monterar två delar sekventiellt: för det första rekonstrueras pylonkroppen av en datadriven strategi, där en RANSAC-baserad algoritm används för att passa fyra huvudben; för det andra används en modelldriven strategi för att rekonstruera pylonhuvudet med hjälp av ett fördefinierat 3D-huvudmodellbibliotek, där pylonhuvudets typ känns igen av en formkontextalgoritm, och deras parametrar uppskattas av en Metropolis-Hastings sampler i kombination med en Simulated annealing algoritm. Den föreslagna metoden har två fördelar: (1) Optimala strategier antas för att rekonstruera olika pylondelar, som är robusta för buller och delvis saknas data; och (2) både antalet parametrar och deras sökutrymme minskas kraftigt vid uppskattning av huvudmodellens parametrar, eftersom kroppsrekonstruktionen resulterar i information om det ursprungliga punktmolnet, och samband mellan parametrar används i pylonhuvudrekonstruktionsprocessen. Experimentella resultat visar att den föreslagna metoden effektivt kan rekonstruera kraftpyloner, och den genomsnittliga restvärdet mellan de rekonstruerade modellerna och rådata var mindre än 0,3 m.
Liknar REF, i den föreslagna metoden, pylon delas in i två delar: pylon kropp och pylon huvud.
A Heuristic Method for Power Pylon Reconstruction from Airborne LiDAR Data
{'venue': 'Remote Sensing', 'journal': 'Remote Sensing', 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Geology']}