Litteratur är en form av uttryck vars tidsmässiga struktur, både i innehåll och stil, ger en historisk redogörelse för kulturens utveckling. I detta arbete tar vi oss an en kvantitativ analys av litterär stil och genomför den första storskaliga temporal stilometriska studien av litteratur med hjälp av de stora innehaven i Project Gutenberg Digital Library corpus. Vi finner temporal stilistisk lokalisering bland författare genom analys av likhetsstrukturen i funktionsvektorer som härrör från innehållsfri ordanvändning, icke-homogen sönderfallsfrekvens av stilistiskt inflytande, och en accelererande sönderfallshastighet av inflytande bland moderna författare. Inom en given tidsperiod finner vi också bevis för stilistisk samstämmighet med ett givet litterärt ämne, så att författare inom olika områden antar olika litterära stilar. Denna studie ger kvantitativt stöd till föreställningen om en litterär "tidsstil" med en stark trend mot allt mer samtida stilistiskt inflytande. kulturella evolutionen  på stylometry  på kultur  på komplexitet  på big data W ritten verk, eller litteratur, ge en av de stora kropparna av kulturella artefakter. Analysen av litteraturen innebär vanligtvis aggregering av information på flera nivåer, allt från ord till meningar och ännu mer omfattande egenskaper hos timliga berättelser som struktur, plan och användning av ironi och metafor (1-3). Kvantitativa metoder har länge tillämpats på litteraturen, särskilt i analysen av stilen, som kan spåras tillbaka till en kommentar av matematikern Augustus de Morgan om tillskrivningen av de Paulinska breven (4) och det sena 1800-talets verk av filosofins historiker Wincenty Lutasłowski, som förde grundläggande statistiska idéer om ordanvändning till problemet med att datera Platons dialoger (5). Det var Lutasłowski som myntade ordet "stylometry" för att beskriva ett sådant tillvägagångssätt för att undersöka frågor om litterär stil. Sedan dess har ett brett spektrum av statistiska metoder utvecklats för detta ändamål (6), i allmänhet med målet att lösa frågor om tillskrivning av författare (se t.ex. ref. 6-11), senast ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1). Stylometriska studier har också bedrivits i studiet av visuell konst (12, 13) och musik [både i komposition (14-16) och performance (17)] och är en del av ett växande arbete i den kvantitativa analysen av kulturella artefakter (18). I den här artikeln rapporterar vi våra resultat från den första storskaliga stylometriska litteraturanalysen. Målet med detta verk är inte författarens tillskrivning-för författarskapet av alla verk är väl känt-utan är istället att artikulera, på ett kvantitativt sätt, storskaliga temporaltrender i litterär (dvs. skrivande) stil. Denna typ av studier har hittills varit omöjliga att genomföra, men tillkomsten av massdigialisering har skapat dramatiska nya möjligheter för vetenskapliga studier i litteratur såväl som inom andra discipliner (19). Vårt litteraturprov kommer från projektet Gutenberg Digital Library (http://www.gutenberg.org/wiki/ Gutenberg:Om). Projekt Gutenberg består av mer än 30 000 public domain texter, musik, ljudböcker, etc., är fritt tillgänglig på nätet, och är bland de digitala arkiv som under de senaste 60 åren har blivit avgörande komponenter för bevarandet av kulturella artefakter (18). Till sin omfattning är vårt arbete relaterat till, men helt annorlunda än, färska studier i datering av litterära verk (20), analysen av den grovkorniga strukturen i litterär historia (och utvecklingen av genre) (21), och framför allt, en nyligen genomförd analys av Google Books (22), där de temporala trenderna i innehållsordsanvändning artikulerades. Innehållsord utgör också grunden för de olika ämnesmodellanalyser som har tillämpats på stora kretsar av vetenskapliga texter (se t.ex. ref. Detta anslag är avsett att täcka utgifter för studier, möten med experter, möten med experter, möten med experter, möten med experter, möten med experter, möten med experter, möten med experter, möten med experter och experter samt andra administrativa utgifter. Däremot fokuserar det arbete som presenteras här på användningen av innehållsfria ord som grundval för den första storskaliga studien av den litterära stilens likhetsstruktur. Innehållsfria ord är det "syntaktiska limmet" i ett språk: De är ord som har liten betydelse på egen hand men bildar en bro mellan ord som förmedlar mening. Deras gemensamma frekvens av användning är känd för att ge en användbar stilistisk fingeravtryck för författare (8, 11), och därmed föreslår en metod för att jämföra författare stilar. När vi betraktar innehållsfria ordfrekvenser från ett stort antal författare och verk under en lång tidsperiod, kan vi ställa frågor relaterade till temporaltrender i likhet. De primära resultaten av vår analys är att tiden ger de mest sammanhängande sätten att samla arbete och en trend av minskande stilistiskt inflytande när vi går framåt i tiden. Ett sådant fynd stämmer överens med en enkel evolutionistisk modell för stilistiskt inflytande, som förutsätter att imitationen i första hand ägnar sig åt samtida författare. Dessutom avslöjar vi kvantitativt stöd för den tidigare rent anekdotiska uppfattningen om en litterär "tidstyp". Sammantaget tyder dessa två fynd på nyttan och kanske skapandet av ett nytt fält av stylyometrisk analys i kulturomik. I våra experiment studerade vi en delmängd av författarna i databasen Project Gutenberg som bestod av de som skrev efter år 1550, hade minst fem verk på engelska i samlingen Project Gutenberg och för vilka vi hade information om födelse- och dödsdatum. Detta lämnade oss med 537 författare. För varje författare skapade vi en representativ funktionsvektor genom att samla de innehållsfria ordfrekvenserna för varje enskilt verk av den författaren. Totalt analyserade vi 7 733 verk. I våra experiment använde vi en lista med 307 innehållsfria ord som innehöll prepositioner, artiklar, associationer, verb "att vara" och några vanliga substantiv och pronomen (se tabell S1 för en fullständig lista). Vi försökte inte semantiskt disambiguera mellan förekomster av homografer in situ (t.ex. när vi använder "till" som en preposition eller som en indikator på ett infinitivt verb). Att göra det skulle kräva en sofistikerad grammatisk modell, och det var inte vårt mål att modellera just denna aspekt av ordanvändning. Vi tror inte att ignorera dessa skillnader kommer sannolikt att påverka våra resultat, eftersom ord som förklarar de största skillnaderna i användningsfrekvens bland Författarens bidrag:
En annan relaterad studie är den genom REF som undersöker utvecklingen av stilen av 537 författare av Project Gutenberg samlingen genom att titta på användningen av grammatiska ord.
Quantitative patterns of stylistic influence in the evolution of literature
{'venue': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'journal': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'mag_field_of_study': ['Medicine', 'Art']}