Akademiska bibliotek vänder sig i allt högre grad till enhetliga söklösningar för att förenkla sökning och upptäckt av biblioteksresurser. Tyvärr har mycket lite forskning publicerats om biblioteksanvändarens sökbeteende i en enda sökruta miljöer. I denna studie undersöks hur användare söker ett stort offentligt universitetsbibliotek med hjälp av en framträdande, enda sökruta på bibliotekets webbplats. Artikeln undersöker två terminer av verkliga data, totalt nästan 1,4 miljoner transaktioner. Bland fynden kan nämnas att en enhetlig bibliotekssökning handlar om mer än katalogen och artiklarna, även om dessa dominerar. Dessutom, ett litet antal av de mest populära sökfrågor står för en oproportionerlig mängd av de övergripande frågorna. Vidare diskuteras fördelarna med löpande utvärdering av biblioteksanvändarens sökbeteende. t är nästan omöjligt att diskutera sökning och upptäckt i bibliotek utan att nämna Google. Sökmotorn har format användarnas förväntningar på användarvänlighet och accentuerat de utmaningar som biblioteksanvändare möter när de använder bibliotekswebbplatser för att söka information. 1 Det fragmenterade tillståndet för sökning och upptäckt på bibliotekets webbplatser är delvis ett resultat av vad Lorcan Dempsey identifierat som komplexiteten i bibliotekets systemmiljö, vilket inkluderar inköpt material (poster som förvaltas av det integrerade bibliotekssystemet [ILS], licensierat material (elektroniska tidskrifter och artikeldatabaser), digitala resurser (institutionella arkiv, särskilda samlingar resurser) och bibliotekets webbplats. I stället för att organiseras efter forskningsbehov och användarnas förväntningar har biblioteksinformationsresurser traditionellt organiserats av de olika system som biblioteksorganisationerna använder för att förvalta dessa resurser. Även om biblioteken strävar efter att tillhandahålla effektiva och lättanvända sökgränssnitt har de uppnått blandad framgång. Mycket arbete har ägnats åt att förbättra sökgränssnitten för bibliotekskataloger. Uppmärksamhet på att avslöja problem människor möter i online-katalogen har lett till tillägg av funktioner som sökordssökning, relevans rankade resultat, och faceted surfning. 3 Dessa moderniseringar gör kataloger lättare att använda, men misslyckas med att ta itu med det bredare upptäckt problemet: att katalogen normalt avslöjar endast resurser som förvaltas av ILS. Men avancerade i utseende och funktioner, nästa generations katalog kan inte hjälpa användare att upptäcka resurser eller information crl-321 och begränsade sökgränssnitt som obskyra framsteg som gjorts till inhemska databas sökgränssnitt. 6 Mer grundläggande, dock metasearch system är ännu en resurs i informationsmiljön användare måste förstå. Som Cervone påpekade, "termen metasearch" betyder absolut ingenting för de flesta människor." 7 Warren oroade sig för att, trots det teoretiska löftet om en förenklad forskningsmiljö, "klumpiga metasearching implementationer kommer att driva frustrerade användare snabbare till Google (och Google Scholar) och bort från prenumeration biblioteksdatabaser," precis mittemot den avsedda effekten. 8 Målet med metasearch är lovvärt: att ge biblioteksanvändare ett enklare sätt att söka efter artiklar. Misslyckandet med metasearch att leva upp till sitt löfte visar vikten av att göra system som är begripliga och användarvänliga. På senare tid har biblioteken vänt sig till sökplattformar, som WorldCat Local och Summon, med stora aggregerade index för att ge användarna en bättre sökupplevelse. Discovery plattformar skiljer sig från metasearch genom att använda ett centraliserat sökindex som gör dem mer lyhörda och mer liknar gemensamma sökmiljöer på webben, såsom e-handel webbplatser och webb sökmotorer. 9 Att inkludera bibliotekskataloger, tidskriftsartiklar, tidningsartiklar, e-böcker och annat material i forskningsplattformar är också ett välkommet steg mot att undanröja hinder på systemnivå mellan resurser. Way's 2010 studie av användningsdata före och efter genomförandet av Summon vid Grand Valley State University observerade en "skarp nedgång i databasanvändning i kombination med en kraftig ökning av fulltext nedladdningar och länkresolver klick-genomgångar." 10 Han drog slutsatsen att "Summon hade en dramatisk inverkan på användarens beteende och användningen av bibliotekssamlingar." Men även de mest optimistiska porträtten av forskningsplattformar pekar på brister. Dessa inkluderar brist på alla utom den mest grundläggande gränssnitt anpassning, brist på fullständig täckning av alla biblioteksresurser, höga kostnader, och vissa användbarhetsproblem. 12 Det är också osäkert var forskningsplattformar passar in bland de bredare informationsresurser som biblioteken tillhandahåller. Oerfarna biblioteksanvändare kämpar redan för att reda ut olika typer av resurser. 13 Ytterligare forskning behövs för att avgöra om en kombination av heterogena resursresultat i en enda resultatlista hjälper eller hindrar biblioteksanvändare när de navigerar i bibliotekets resursmiljö. Biblioteken måste tänka noga på hur man presenterar sökplattformar tillsammans med allt annat de tillhandahåller, inklusive de verktyg som överlappar funktionaliteten, såsom katalogen och specialiserade artikeldatabaser. Eftersom forskningsplattformar kombinerar ett brett spektrum av informationsresurser till ett enda index, har vissa bibliotek börjat se dem som standardsökverktyget på sina webbplatser. I själva verket fick entusiasmen för upptäcktsplattformar Wisniewski att förklara att de "slutligen [får] oss till en sann enda sökning." 14 Det finns dock lite forskning tillgänglig för att ange hur upptäcktsplattformar fungerar när de presenteras som den primära sökmotorn på bibliotekets webbplatser. Bevis visar att en framträdande, primärsökruta väcker stora förväntningar hos användarna och kommer att dra till sig användning. Teague-Rector och Ghaphery fann att öka storleken och framträdande av sökrutan på Virginia Commonwealth University Libraries hemsida resulterade i en nästan 100 procent ökning av antalet sökningar från den sidan. Eftersom framträdande sökrutor lockar hög användning, är det särskilt viktigt att överväga problem användare stöter på när kapaciteten i sökrutan inte uppfyller deras förväntningar. Teague-Rector och Ghaphery försiktighet att en "större, mer synlig sökrutan kan leda användare att falskt anta att biblioteket sökfunktioner som en online sökmotor." 16 Swanson och Green fann i en bibliotekswebbplats användbarhetsstudie att: Sökrutan blev ett hinder i [...] frågor där den inte skulle ha använts. I vissa fall betraktades sökrutan som en allomfattande sökning på hela webbplatsen. Flera studenter sökte efter administrativ information, forskningsguider och podcasts i denna ruta. I en artikel från 2002 som rapporterade om en användbarhetsstudie på en webbplats konstaterade Augustine och Greene att studenter tycktes dras till bibliotekets sökruta om det var lämpligt för uppgiften eller inte. 18 Förutom att orsaka frustration, en sökruta som missar en stor mängd tillgänglig information och resurser kommer att göra denna saknade information praktiskt taget osynlig. 19 När man överväger om man ska placera sökplattformar som det primära sökgränssnittet till bibliotek, är det viktigt att förstå om deras prestanda är tillräcklig för hur användare söker. Bibliotek är vanligtvis krävs för att välja om den primära sökrutan på deras webbplats kommer att som standard söka i katalogen, en artikel databas, eller bibliotekets webbplats. 20 Flera sökrutor, flikar sökrutor, eller en enda ruta med valbara mål är metoder som bibliotek har använt för att styra söktrafiken på lämpligt sätt. Teague-Rector och Ghaphery analys av användarens beteende med olika sökmål väljare mönster fann att standardalternativet (i detta fall katalogen) fick hög användning oavsett om presenteras i flikar (60,5% av användning) eller drop-down väljare (72,4% av användning). 21 På liknande sätt, under de tre månaderna av sommaren 2011, NCSU Libraries observerade att standardsökrutan, märkt "All" i figur 1, användes för 73,7 procent av sökningar från hemsidan. De andra flikarna användes mindre ofta, med artiklarna, katalogen (märkt "Books & Media"), och webbplats flikar får 11,7 procent, 13,5 procent, respektive 1,1 procent av användningen. Även om denna distribution kan ändras när vi samlar in mer data, visar det att insatserna är höga för att säkerställa att standard sökalternativet fungerar bra. Även om biblioteken kan vara benägna att utforma sina hemsidor runt en enda sökruta för att ge ett intryck av enkelhet, otillräcklig funktionalitet och resurstäckning kan frustrera användare och dölja betydande delar av biblioteksresurser och tjänster. Det finns få tydliga mönster eller strategier bibliotek kan använda för att förse användare med effektiva och begripliga sökmiljöer. I en 2008 undersökning av hur sökning genomförs på bibliotek webbplatser, Ghaphery, Teague-Rector, och Byrd observerade "ett brett spektrum av metoder, vilket tyder på att konsolidering bibliotekssökning innebär pågående utmaningar." 22 I en OCLC-rapport från 2011 identifierade Prescott och Erway ett antal tekniska lösningar för att tillhandahålla en enda sökapplikation inom kulturinstitutioner, inklusive enskilda system, centrala databaser, federerad sökning och centrala index. De olika strategier biblioteken använder för att presentera och arkitektiska sökningar visar både den starka önskan bland biblioteken att få sök och upptäckt rätt, och komplexiteten och svårigheten att göra det. Swanson och Green drog slutsatsen att en bibliotekswebbplats ska "ge en förståelse för innehållet, tjänsterna och verktygen som webbplatsen tillhandahåller. Detta är en annan uppgift än Google." 24 Det är också en utmaning. Bibliotekssöknings- och upptäcktsmiljöer får inte bara ge användbara resultat för ett brett spektrum av informationsbehov, utan de måste också hjälpa användarna att skilja mellan olika typer av resurser. För att ge information som kan vara användbar för att tänka på och utforma den akademiska bibliotekssökningsmiljön, undersöker denna studie två terminer av sökloggdata som genereras av NCSU Libraries enhetliga sökprogram, QuickSearch. Inte bara är detta program standardsökrutan på bibliotekens hemsida, det kombinerar också resultat från ett bredare än vanligt utbud av biblioteksresurser. Med hjälp av dessa data kommer vi att visa att: vår förståelse för bibliotekssökning måste vara bredare än artikel- och katalogsökning; analys och optimering för de vanligaste frågorna kan förbättra sökupplevelsen för ett stort antal användare; och pågående utvärdering och stegvis förbättring kan bidra till att bibliotekets sökprogram gör bästa möjliga användning av ny teknik när användarnas förväntningar och behov utvecklas. Teague-Rector och Ghaphery fångade använda data från deras produktionssökning gränssnitt vid Virginia Commonwealth University för att studera hur position, skärm fastigheter, och sökmål selector metod (drop-down menyer kontra flikar) påverkade användningen av sökrutan. 25 De fann en dramatisk ökning av användningen av sökrutan när den placerades centralt på hemsidan och fick ökad skärm fastigheter. Dessutom fann de att användare tenderade att välja ett annat sökmål än standard (katalogen i sina mönster) oftare med flikdesign än med rullgardinsmenyn design. Med fliken design, de rapporterade att standard katalog mål användes oftast (60,5% av tiden), följt av artiklarna mål (20,6%), tidskriftstitlar (16,5%) och webbplats sökning (2,3%). De noterade också att ett stort antal (19 %) sökningar i standardkatalogsökningsmålet var fullciteringssökningar efter antingen artiklar eller böcker. Deras studie kräver en mer detaljerad analys av sökord för att hjälpa till att identifiera hur användare förväntar sig bibliotekssökningsprogram att utföra.
Lown och Al. REF genom sökloggen analys av NC State Universitys (NCSU) Bibliotek har observerat att standardsökrutan märkt "All" användes för 73,7 procent av sökningar medan de andra specialiserade källor (t.ex. katalog märkt "Books & Media") användes mindre ofta.
How Users Search the Library from a Single Search Box
{'venue': 'C&RL', 'journal': 'C&RL', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}