I detta dokument används sociala nätverk för att identifiera informationsöverföring på säkerhetsmarknaderna. Vi fokuserar på kopplingar mellan fondförvaltare och styrelsemedlemmar via gemensamma utbildningsnätverk. Vi finner att portföljförvaltare placerar större satsningar på företag som de är anslutna till genom sitt nätverk, och presterar betydligt bättre på dessa innehav i förhållande till deras icke-anslutna innehav. En replikeringsportfölj av anslutna aktier överträffar en replikeringsportfölj av icke-anslutna aktier med upp till 7,8 % per år. Avkastningen koncentreras kring företags nyhetsmeddelanden, i linje med att fondförvaltare får en informationsfördel genom utbildningsnätverken. Våra resultat tyder på att sociala nätverk kan vara en viktig mekanism för informationsflödet till tillgångspriser. Nyckelord: Sociala nätverk, privat information, anslutningar, portföljförvaltare, styrelser The Small World of Investing -Sid 1 Information flyttar säkerhetspriser. Det är dock inte så välbegripligt hur information sprids via aktörer på finansmarknaderna och till säkerhetspriser. Vi studerar en särskild typ av spridning i form av sociala nätverk. Sociala nätverk är nätverksstrukturer som består av noder (vanligtvis människor eller institutioner) som är sammankopplade genom olika sociala relationer som sträcker sig från tillfälliga till nära band. Inom ramen för informationsflödet gör sociala nätverk det möjligt för en bit information att strömma, ofta på förutsägbara vägar, längs nätverket. På så sätt kan man pröva det sociala nätverkets betydelse för informationsspridningen genom att testa dess förutsägelser om informationsflödet. En lämplig aspekt av de sociala nätverken är att de ofta har bildats på förhand, ibland flera år tidigare, och att deras bildande ofta är oberoende av den information som skall överföras. I den här artikeln utforskar vi en specifik typ av socialt nätverk som har just denna funktion: anslutningar baserade på gemensamma utbildningsbakgrunder. Noderna i våra sociala nätverk är förvaltare av fondportföljer och ledande tjänstemän i börsnoterade företag. Vi anser att dessa två agenter ger en användbar inställning eftersom den ena sidan sannolikt har privat information, medan den andra sidan har ett stort incitament att få tillgång till denna privata information. Vidare är aktiemarknaden ett idealiskt laboratorium för att undersöka privat informationsflöde genom ett socialt nätverk på grund av informationens slutliga avslöjande i priser, och så enkelt förhållande till lageravkastning förutsägbarhet. Våra tester fokuserar på utbildningsinstitutioner som ger en grund för sociala nätverk. Vi använder akademiska institutioner som deltar för både grundutbildning och examen som vårt nätverk åtgärd, och testa hypotesen att ömsesidiga fondförvaltare är mer benägna att placera större satsningar i företag som drivs av individer i deras nätverk, och att tjäna högre genomsnittlig avkastning på dessa investeringar. Vi motiverar användningen av läroanstalter på tre sätt. För det första väljer människor ofta in sig i grundutbildningar och examensprogram som består av sociala grupper som har anpassat sina intressen till sina egna, vilket genererar både en högre nivå av interaktion och en längre relationslängd från relationer som byggts. (2001)) och att kommunikationen mellan parterna blir effektivare när de båda parterna är mer lika (Bhowmik och Rogers (1971). Det finns ett antal potentiella sätt på vilka information kan röra sig genom nätverk. För det första kan det ske en direkt överföring från högre tjänstemän till portföljförvaltare. För det andra skulle nätverken helt enkelt kunna sänka kostnaderna för att samla in information för portföljförvaltare. Så, till exempel, det kan ta färre samtal, eller människor kan vara mer tillmötesgående med information om de är inne i nätverket. Denna förklaring skulle vara ett fall där ombuden har komparativa fördelar när det gäller att samla in vissa typer av information. För det tredje kan det vara så att nätverk kan göra det billigare att få tillgång till information om chefer, och på så sätt bedöma ledningskvaliteten (av liknande skäl som ovan). Vi kan inte helt utesluta någon av dessa mekanismer, även om våra resultat i allmänhet är mindre konsekventa med en historia som bygger på överlägsna bedömningar av ledningens kvalitet. För att testa om information sprids via utbildningsnätverk använder vi handelsbeslut av förvaltare av fondportföljer i företag som har högre tjänstemän i sitt sociala nätverk (anslutna företag) och företag som inte gör det (icke-anslutna företag). Grossman och Stiglitz (1976) erbjuder en enkel intuition att när agenter har komparativa fördelar i att samla in vissa typer av information, bör vi observera att de tjänar onormal avkastning på denna information. Vi försöker identifiera just de situationer där portföljförvaltare förväntas ha en komparativ fördel från sina respektive sociala nätverk. Vi undersöker sedan både deras portföljfördelningsbeslut och förmåga att förutsäga avkastning i både anslutna och icke-anslutna aktieklasser. Våra resultat visar ett systematiskt mönster, både i innehav och avkastning, över 2 Data från Givarinstitutet. År 2005 gavs 15 % av donationerna (38,6 miljarder dollar) till utbildningsinstitutioner. Den största mottagaren, religiösa organisationer, fick 36% (93,2 miljarder dollar) (Givande USA (2006). The Small World of Investing -Sage 3 hela universum av amerikanska fondförvaltare: fondförvaltare placerar större koncentrerade satsningar på företag som de är anslutna till genom ett utbildningsnät, och presterar betydligt bättre på dessa uppkopplade positioner än på icke-anslutna positioner. Vi skapar kalendertidsportföljer som efterliknar den sammanlagda portföljtilldelningen inom fondsektorn i anslutna och icke-anslutna värdepapper och visar att portföljförvaltare får högre avkastning på sina anslutna innehav. En strategi för att köpa en imiterande portfölj med anslutna innehav och sälja en imiterande portfölj med icke-anslutna innehav ger avkastning på upp till 7,84 % per år. Dessutom överträffar portföljen med uppkopplade aktier som innehas av portföljförvaltare den portfölj av uppkopplade aktier som förvaltarna väljer att inte inneha med 6,84 procent per år. Både portföljtilldelning och avkastning förutsägbara resultat ökar med styrkan i anslutningen. Vi undersöker också avkastningen för anslutna och icke-anslutna aktier kring nyhetshändelser. Om den högre avkastningen på anslutna värdepapper beror på informationsflödet genom nätverket, skulle vi förvänta oss att se den största delen av avkastningspremien när nyheterna så småningom kommer ut till den investerande allmänheten. I överensstämmelse med denna hypotes finner vi att nästan hela skillnaden i avkastning mellan innehav inom och utanför en chefs nätverk är koncentrerad kring företagsnyheter. Vi tittar sedan på förändringar i en fonds portföljförvaltare och fokuserar på det specifika fallet där den tidigare förvaltaren och den nya förvaltaren inte har någon pedagogisk koppling. Vi finner att inkommande chefer lossar värdepapper inom den gamla chefens nätverk och samtidigt köper värdepapper inom sitt eget nätverk. Vi testar ett antal alternativa hypoteser. Vi inkluderar fasta egenskaper, fondegenskaper, och industridockor, av vilka ingen kan förklara chefers stora satsningar på anslutna aktier eller onormala avkastning chefer tjänar på dessa uppkopplade positioner. Vi visar också att våra resultat inte drivs av de geografiska effekter som dokumenteras i Coval och Moskowitz (2001), av dokumentet "SAT effekt" i Chevalier och Ellison (1999) och beskrivs nedan, av små The Small World of Investing -Sage 4 chefer, av några toppskolor (ex. Ivy League), av en viss typ av företag, eller av en viss del av vår provperiod. Vårt arbete knyter en stor litteratur om de ömsesidiga fondförvaltarnas portföljval och investeringsresultat till en växande litteratur om de sociala nätverkens roll i ekonomin. Den del av den gemensamma fondens litteratur som är närmast relaterad till vårt papper är det arbete som undersöker om fondförvaltare har aktieplockningsförmåga. Bevisen i denna fråga är avgjort blandade.
Liknande preferensbeteenden förekommer på andra områden, till exempel referensrapporter från Ref om amerikanska fondförvaltare som investerar mer pengar i företag som drivs av personer som var kända via delade utbildningsnät.
2008): “The Small World of Investing: Board Connections and Mutual Fund Returns
{'venue': '691] DUBEY,P.,J.GEANAKOPLOS, AND S. SHUBIK', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Business', 'Economics']}