I mer än trettio år har det hävdats att ett sätt att förbättra programvaruutvecklares produktivitet och programvarukvalitet är att fokusera på människor och ge incitament för att göra utvecklare nöjda och glada. Detta påstående har sällan verifierats inom programvaruteknisk forskning, som står inför en ytterligare utmaning i jämförelse med mer traditionella teknikområden: programvaruutveckling är en intellektuell aktivitet och domineras av ofta - förseglade mänskliga faktorer (s.k. mänskliga aspekter inom programvaruteknikforskning). Bland de många färdigheter som krävs för mjukvaruutveckling, utvecklare måste ha höga analytiska problem - lösa färdigheter och kreativitet för programvarukonstruktionsprocessen. Enligt psykologiforskningen påverkar affektiva tillstånd och stämningar djupt arbetstagarnas kognitiva bearbetningsförmåga och prestationsförmåga, inklusive kreativitet och analytisk problemlösning. Icke desto mindre har lite forskning undersökt sambandet mellan de affektiva tillstånden, kreativiteten och det analytiska problemet – att lösa programmerarnas prestanda. Denna artikel upprepar uppmaningen att använda psykologiska mätningar i programvaruteknik forskning. Vi rapporterar en studie med 42 deltagare för att undersöka relationen mellan de affektiva tillstånden, kreativiteten och det analytiska problemet – att lösa programvaruutvecklares färdigheter. Resultaten ger stöd för påståendet att glada utvecklare verkligen är bättre problemlösare när det gäller deras analytiska förmåga. Följande bidrag ges i denna studie: (1) ge en bättre förståelse av påverkan av affektiva tillstånd på kreativitet och analytiska problem-lösning kapacitet utvecklare, (2) införa och validera psykologiska mätningar, teorier, och begrepp av affektiva tillstånd, kreativitet, och analytisk-problem-lösning färdigheter i empirisk programvaruteknik, och (3) öka behovet av att studera mänskliga faktorer inom programvaruteknik genom att använda en tvärvetenskaplig synvinkel.
I den första studien REF rekryterade vi 42 datavetenskapliga studenter för att undersöka relationen mellan effekterna av programvaruutvecklare och deras prestanda när det gäller kreativitet och analytisk problemlösning.
Happy software developers solve problems better: psychological measurements in empirical software engineering
{'venue': 'PeerJ, vol. 2, pp. e289, 2014', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science', 'Medicine']}