Abstrakt. Newmans mått för (dis)sortitet, den linjära gradens korrelation ρD, studeras i stor utsträckning, även om analys av variationen i ett godtyckligt nätverk fortfarande är långt ifrån välförståelig. I detta papper, vi härleda den allmänna relationen (2), (3) och Theorem 1 mellan sortativitet ρD(G) av en graf G och sortativitet ρD(G c ) av dess komplement G c. Både ρD(G) och ρD(G c ) är linjärt relaterade genom gradfördelningen i G. När grafen G(N, p) har en binomial grad fördelning som i Erdős-Rényi slumpmässiga grafer Gp (N ), dess kompletterande graf G c p (N ) = G1-p (N ) följer en binomial grad fördelning som i Erdős-Rényi slumpmässiga grafer G1-p (N ). Vi bevisar att den maximala och minsta sortiviteten hos en grupp grafer med en binomial fördelning är asymptotiskt antisymmetrisk: ρmax(N, p) = −ρmin(N, p) för N → ∞. Det allmänna förhållandet (3) leder fint till a) förhållandet (10) och (16) mellan sortativitetsområdet ρmax(G) − ρmin(G) för en graf med en given gradfördelning och intervallet ρmax(G c ) − ρmin(G c ) för dess kompletterande graf och b) nya gränser (6) och (15) för sortativiteten. Dessa resultat tillsammans med våra numeriska experiment i över 30 komplexa nätverk i verkligheten visar att sortativitetsområdet ρmax − ρmin i allmänhet är stort i glesa nätverk, vilket understryker vikten av sortativitet som nätkännare.
REF visade att när det gäller nät med binomial distribution varierar den maximala och minsta sortativiteten beroende på nättätheten.
Assortativity of complementary graphs
{'venue': None, 'journal': 'The European Physical Journal B', 'mag_field_of_study': ['Physics']}