I den här artikeln undersöker vi ett fenomen som kallas ljudsymbolism, där ljudet av ett ord förmedlar betydelser. Märkesnamn består specifikt av enskilda ljud som kallas fonemes och vi undersöker hur denna fonetiska struktur av varumärkesnamn påverkar en konsuments utvärdering av produkter och deras underliggande attribut. Vi visar att konsumenterna använder information de samlar in från phonemes i varumärken för att dra slutsatser om produktattribut och för att utvärdera varumärken. Vi visar också att det sätt på vilket fonetiska effekter av märkesnamn manifesteras är automatiskt i så mycket som det är okontrollerbar, utanför medvetenhet och smidig. S ound symbolism, den språkliga process där ljudet av ett ord ger signaler om ordets betydelse, är inte ett nytt fenomen. Platon beskrev först effekten i Cratylus dialoger, och författare har genom tiderna använt ljuden i ord för att beskriva människor (t.ex. miniatyren Lilliputians och jätten Brobdingnagians i Swift's Gulliver's Travels) och objekt (t.ex. de stora, farliga Bludgers, den stora, runda Quaffle, och den lilla, snabba Golden Snitch i Quidditch spelet i Rowling Harry Potter och Sorcerersten) representeras av dessa ord. När personer presenteras med fiktiva eller obekanta ord, använder de konsekvent ljudsymbolism för att tolka betydelser från namnet om det refererade objektet (Jacobson och Waugh 1987; Sapir 1929). Effekten är mycket väl dokumenterad om den testade individens modersmål är engelska (Klink 2000 (Klink, 2001, kinesiska (Klank, Huang, och Johnson 1971; Lapolla 1994), eller ens Navajo (Sapir 1929). I själva verket har ljudsymbolism observerats på modersmål i Nordamerika, Latinamerika, Asien, Australien och Afrika, liksom mer utvecklade språk som engelska, finska, franska, tyska, moderna grekiska och japanska (för en fullständig diskussion av dessa exempel se Hinton, Nichols, och Ohala 1994). *Eric Yorkston är biträdande professor i marknadsföring, University of Southern California, Los Angeles, CA 90089-0443 (e-post: yorkston@marshall.usc.edu). Geeta Menon är Harold MacDowell Faculty Fellow och docent i marknadsföring, New York University, New York, NY 10012-1126 (e-post: gmenon@stern.nyu.edu). Denna artikel är baserad på doktorsavhandlingen av den första författaren under överinseende av den andra. Författarna tackar ledamöterna i avhandlingskommittén, Adamantios Gafos, Eric Greenleaf och Vicki Morwitz, för deras hjälpsamma kommentarer under projektets olika skeden. Författarna bekräftar den hjälp som Sucharita Chandran, Andrea Morales och Manoj Thomas ger vid datainsamlingen. Dessutom är författarna särskilt tacksamma till JCR redaktörer, Dawn Iacobucci och David Mick, den biträdande redaktören, och tre recensenter för deras konstruktiva feedback under granskningsprocessen. Tidigare forskning om ljudsymbolism har fokuserat på två aspekter: omfattningen av effekten (dvs. dess universalitet; Huang, Pratoomaraj och Johnson 1969) och de aspekter av betydelsen den påverkar (Klink 2000 (Klink, 2001 Ohala 1994). Mindre är känt om själva ljudsymbolismen. Forskningen har till exempel undersökt hur språkliga klassificeringar påverkar kategoriseringsschemat (Schmitt och Zhang 1998) och hur en individs formella skrivsystem (dvs. logografiskt kontra fonetiskt) påverkar bearbetningen (Schmitt, Pan och Tavassoli 1994; Tavassoli och Han 2001 ). Men vi vet inte hur eller varför människor använder ljudsymbolism som en källa till objektets betydelse. Nuvarande forskning har varken avslöjat om detta är en kontrollerad strategi eller en automatisk process, eller har den undersökt förhållanden när ljudsymbolism används. Effekten är väl etablerad, men vi saknar fortfarande förståelse för den process genom vilken den sker. Ljud symbolism har nyligen erkänts som en viktig faktor i hur individer drar slutsatsen specifik betydelse från okända varumärken (Klink 2000 (Klink, 2001. Ett varumärke består av enskilda ljud som kallas fonemes. De här telefonerna tjänar två syften. För det första är de de grundläggande byggstenarna i språket och kombineras för att bilda stavelser och i sin tur ord. Dessa ord och de stavelser från vilka de är sammansatta ger vad vi traditionellt ser som de meningsfulla enheterna i ett varumärke. För det andra kan fonem ge mening åt sig själva genom ljudsymbolism. Dessa ljud ger ledtrådar om hur varumärket kan utföra på vissa attribut dimensioner. Vi teoretiserar att om ett varumärke har phonemes som representerar attribut en konsument begär, konsumenter kommer att hålla mer positiva attityder och uppvisa högre köp avsikter mot detta varumärke. Den nuvarande artikeln ger en demonstration av den process genom vilken sund symbolik manifesterar sig i konsumenternas bedömningar. Vi visar att processen är okontrollerbar, utanför medvetandet, och okomplicerad, vilket gör den okontrollerbar.
Yorkston och Menon REF visade att konsumenterna använder den information de samlar in från phonemes i varumärken till att dra slutsatser om produktens attribut.
A Sound Idea: Phonetic Effects of Brand Names on Consumer Judgments
{'venue': None, 'journal': 'Journal of Consumer Research', 'mag_field_of_study': ['Psychology']}