När forskarnas karriärer utvecklas kan rörlighet göra det möjligt för forskare att hitta miljöer där de är mer produktiva och mer effektivt bidrar till att skapa ny kunskap. I detta dokument undersöker vi de avgörande faktorerna för rörligheten för elitakademiker inom life sciences, inklusive individuella produktivitetsåtgärder och för första gången, mått på kamratmiljön och familjefaktorer. Med hjälp av en unik data som sammanställts från karriären historia av 10,004 elitliv forskare i USA, målar vi en nyanserad bild av rörlighet. Prolific forskare är mer benägna att flytta, men denna impuls begränsas av nyligen NIH finansiering. Kvaliteten på kamratmiljöer både nära och långt är ytterligare en faktor som påverkar mobilitetsbeslut. Det är intressant att lägga märke till att vi också identifierar en viktig roll för familjens struktur. Forskare verkar vara ovilliga att flytta när deras barn är mellan 14-17 år, vilket är när amerikanska barn vanligtvis är inskrivna i mellanstadiet eller gymnasiet. Detta tyder på att även elitforskare tycker att det är kostsamt att störa sina barns sociala nätverk och ta hänsyn till dessa kostnader när de fattar karriärbeslut.
Azoulay m.fl. REF undersöker de yrkesmässiga och personliga bestämningsfaktorerna för beslutet att flytta till en ny institution och konstaterar att forskare löper större risk att flytta när de är mycket produktiva och när deras lokala medarbetare är allt färre och mindre skickliga än deras avlägsna medarbetare, samtidigt som de finner det kostsamt att störa sina barns sociala nätverk.
The mobility of elite life scientists: Professional and personal determinants
{'venue': 'Research policy', 'journal': 'Research policy', 'mag_field_of_study': ['Economics', 'Sociology', 'Medicine']}