Abstract-Många inbyggda system omfattar flera styrenheter som delar tillgängliga resurser. Det är väl känt att sådan resursdelning leder till komplexa timingbeteenden som kan äventyra stabiliteten i kontrollapplikationer, om det inte beaktas korrekt i designprocessen, t.ex. kartläggning och schemaläggning. I motsats till hårda realtidssystem där det är ett kritiskt krav att uppfylla tidsfristen, tillämpar kontrolltillämpningar inte hårda tidsfrister. Därför är de traditionella analysmetoderna i realtid inte lätta att tillämpa på kontrolltillämpningar. Snarare, när det gäller kontrolltillämpningar, är stabilitet ofta det viktigaste kravet som måste garanteras, och kan uttryckas som mängden förseningar och jitter en kontrollapplikation kan tolerera. Den nominella fördröjningen och reaktionstiden jitter kan betraktas som de två huvudfaktorer som relaterar realtidsaspekterna av ett system för att kontrollera prestanda och stabilitet. Därför är det viktigt att analysera effekterna av variationer i schemaläggningsparametrar, dvs. period och prioritet, på den nominella fördröjningen och responstiden jitter och, i slutändan, på stabiliteten. Baserat på en sådan analys behandlar vi, i detta dokument, problem med prioritetstilldelning och känslighetsanalys för kontrolltillämpningar med hänsyn till stabilitet som huvudkrav. Många inbyggda system, t.ex. fordonssystem, omfattar flera styrapplikationer. Utformningen av sådana system kräver särskild uppmärksamhet på grund av den grundläggande skillnaden mellan sådana kontrollsystem och vad vi klassiskt förstår av hårda realtidssystem. Även om de flesta av analysalgoritmerna inom realtidssystemet utgår från att ansökningar har hårda tidsfrister, så tillämpar inte kontrolltillämpningarna i första hand hårda tidsfrister. I motsats till klassiska hård realtidssystem, i kontrollområdet, stabilitet är det grundläggande krav som beaktas. Stabiliteten hos en kontrollapplikation är direkt relaterad till den fördröjning och jitter som den tål. Därför, i samband med inbyggda styrsystem, inte bara den nominella fördröjningen, men också svarstiden jitter är en viktig faktor [25]. Ignorera detta faktum kan potentiellt leda till suboptimala och/eller instabila designlösningar. I detta dokument anser vi att den nominella fördröjningen och den värsta reaktionstiden hänger samman med realtids- och kontrollområdena. Med tanke på de två mätvärdena är vårt mål att analysera effekten av variation i schemaläggningsparametrar, dvs. prioriteringar och perioder, på stabiliteten i kontrollapplikationer. Detta görs i två på varandra följande steg. Det första steget är att undersöka hur denna variation påverkar den nominella fördröjningen och den värsta reaktionstiden. Det andra steget är att tolka dessa förändringar i den nominella fördröjningen och värsta-fall svarstidjitter i termer av stabiliteten i kontrollapplikationen, som underlättas av Jitter Margin verktygslåda [13], [9], [8]. Vi visar att den värsta reaktionstiden jitter inte har monotonitet egenskap, och därmed den befintliga optimala prioritetstilldelningen, t.ex., [4], och känslighetsanalys, t.ex., [21], kan inte tillämpas omedelbart. Problemet åtgärdas genom att man tar hänsyn till de linjära gränserna för de exakta resultaten. Till
Anomalierna i program för schemaläggningskontroll diskuteras i REF.
Stability-aware analysis and design of embedded control systems
{'venue': "EMSOFT '13", 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}