Detta dokument undersöker Supply Chain Risk Management (SCRM) ur ett holistiskt systemtänkande perspektiv genom att överväga olika typologier som har utvecklats som ett resultat av tidigare forskning. Syftet med den forskning som redovisas i denna uppsats är att identifiera viktiga strategiska förändringar inom området och att beskriva framtida krav och forskningsmöjligheter inom SCRM. Den metod för systematisk litteraturgranskning (SLR) som används i vår forskning användes för att utvärdera och kategorisera en litteraturundersökning av kvalitetsartiklar som publicerats under en tioårsperiod (2000)(2001)(2002)(2003)(2004)(2005)(2006)(2007)(2008)(2009)(2010). Dessutom har resultaten från SLR förstärkts genom korsvalidering mot resultat som erhållits från en tillhörande textbrytningsverksamhet. SLR-metoden har gett en rik, objektiv och holistisk bild av framstegen inom SCRM-området. Följaktligen har viktiga nya forskningsområden identifierats på grundval av en multiperspektiv beskrivande och tematisk dataanalys. Dessutom indikerar vår analys baserad på utvecklade typologier en tillväxt av SCRM från en ny start till en ganska etablerad aktivitet under det senaste årtiondet. Det systematiska tillvägagångssättet för litteraturöversikten kommer att ge framtida forskare och chefer en insiktsfull förståelse för omfattningen av SCRM-området. Dessutom ger litteraturöversikten viktiga ledtrådar om nya forskningsanvisningar för SCRM genom identifiering av luckor i aktuell kunskap. Det övergripande synsättet på SCRM konstaterades vara en viktig felande länk i tidigare litteraturundersökningar. Resultatet av den systematiska litteraturgranskning som rapporteras i detta dokument har gett kritiska insikter om den nuvarande och framtida omfattningen av SCRM-fältet. De identifierade forskningsinsikterna, luckorna och framtida riktningar kommer att uppmuntra ny forskningsteknik i syfte att hantera riskerna i den globaliserade leverantörskedjan. Supply Chain Risk Management, Systematisk Litteratur Review, Text Gruvdrift. Papperstyp Litteraturöversikt Dagens e-värld har lett till en informationsexplosion från de otaliga datakällor som dyker upp dagligen. Supply Chain Risk Management (SCRM) är ett område som nyligen fått ett stort intresse från akademiker och praktiker. SCRM tros vara i ett framväxande och lovande nytt område av forskare (Sodhi et al., 2012) men har ett antal öppna gränser i sin omfattning. Olika författare har genomfört en litteraturgenomgång om SCRM i olika skeden under de senaste 10 åren (t.ex. Juttner et al., 2003; Vanany et al., 2009; Rao och Goldsby, 2009 ) som ger en bra plattform för forskare och praktiker som försöker förstå den pågående forskningen och identifiera den nuvarande toppmoderna tekniken. Berättelselitteraturen bedöms dock sakna grundlighet och stramhet (Tranfield m.fl., 2003). Tvärtom anses evidensbaserade granskningar vara mer grundliga och öppna eftersom de ger insikter i området genom litteratur som analyseras genom ett antal perspektiv. Den systematiska utvärderingen ger underlag för litteraturundersökningar (Tranfield m.fl., 2003; Rousseau m.fl., 2008; Denyer och Tranfield, 2009). I detta dokument genomförs en systematisk litteraturgranskning (SLR) av SCRM-fältet genom en strukturerad process. SLR användes först inom medicinsk vetenskap och har expanderat inom managementområdet. SLR A. Ghadge, S. Dani och R. Kalawsky (2012), Supply Chain Risk Management: Nuvarande och framtida omfattning, International Journal of Logistics Management, Vol. Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 3, process som följs i vår forskning har antagits från det arbete som gjorts av Tranfield et al. (2003) för att utveckla evidensbaserad kunskapshantering. Kunskapshantering definieras som system- och ledningsmetoden för att samla in, hantera, analysera, upptäcka och dela kunskap för att maximera prestanda (Chen, et. al., 2001).................................................................................................. Datautvinnings- och textutvinningsverktyg används i stor utsträckning för kunskapshantering, kunskapssökning och vetenskaplig upptäckt samt affärsanalys. De mer avancerade verktygen använder artificiell intelligensteknik för att analysera uppsättningar av numeriska eller textbaserade data och upptäcka nya mönster för att hjälpa till att informera vår kunskapsbas. Följaktligen blir textbrytning snabbt ett viktigt verktyg för att förstå data genom intelligent och automatiserad dataanalys. Mer nyligen, text mining har visat sig vara användbart för att stödja systematiska utvärderingar för snabb och evidensbaserad data upptäckt (Ananiadou et al., 2009 ). Följande avsnitt ger en översikt över forskningsområdet när det gäller bakgrund och aktuella framsteg inom SCRM. En mer detaljerad forskningsmetod för att genomföra en systematisk litteraturöversikt kommer att beskrivas senare. Forskningen bakom SLR-metoden har identifierat kritiska insikter i SCRM-forskningen och presenteras i avsnittet analys och resultat i dokumentet. Dessutom presenteras luckor i det befintliga arbetet för att definiera SCRM:s framtida omfattning och möjligheter till framtida forskning i det kommande avsnittet om forskningsagendan. Att hantera risker i den moderna miljön blir allt mer utmanande (Christopher och Lee 2004), främst på grund av osäkerhet i utbud och efterfrågan, global outsourcing och korta produktlivscykler. Risk i detta sammanhang kan definieras som potentialen för oönskade negativa konsekvenser som uppstår från en händelse eller aktivitet (Rowe, 1980). Idag påverkas det globala affärsklimatet av finansiell instabilitet, just-in-time outsourcing, företagsfusioner, ny teknik, e-affärer, kortare tid till marknaden osv. Således tvingar organisationer att anta nya sätt att göra affärer (Stefanovic et al., 2009). Dagens smalare, just-in-time globaliserade försörjningskedjor är dock mer sårbara än någonsin tidigare på grund av driftsmässiga och externa (naturliga och mänskliga) störningar. Sårbarhet definieras som en exponering för allvarliga störningar till följd av risker inom försörjningskedjan samt risker utanför försörjningskedjan (Christofer och Peck, 2004). Supply Chain (SC) risk kan i stort definieras som en exponering för en händelse som orsakar störningar, vilket påverkar en effektiv förvaltning av supply chain nätet. Riskhantering blir en integrerad del av en holistisk SCM-design (Christopher och Lee, 2004). Det finns olika klassificeringar av risker i försörjningskedjan som finns i litteraturen. Risk i sig kan kallas störning, sårbarhet, osäkerhet, katastrof, fara och fara. Den akademiska litteraturen inom försörjningskedjornas område har försökt skilja mellan de olika formerna genom att fokusera på tillgången till information och intensiteten i dessa evenemang. Detta kan därför variera från det helt okända till den fullständigt kända allvarliga och omedelbara faran. Vorst och Beulens (2002) definierar osäkerhet som en situation för försörjningskedjan där beslutsfattaren saknar information om försörjningskedjans nät och miljön och därmed inte kan förutsäga händelsens inverkan på försörjningskedjans beteende. Även om risk och osäkerhet är utbytbart används i SC litteratur, enligt Knight (1921) osäkerhet är omätbar eftersom det saknar fullständig säkerhet och har mer än en möjlighet. Å andra sidan är risken mätbar eftersom den är ett resultat av osäkerhet med vissa möjligheter som innebär förlust eller andra oönskade resultat (Hubbard 2007 (Hubbard, 2009). Enligt Williams m.fl. (2008) Supply chain security är en delkomponent i den övergripande riskhanteringsstrategin inom organisationen. Vår forskning följer den systematiska litteraturöversiktsmetodik som skiljer sig från traditionella berättande utvärderingar genom att anta en "replikerbar, vetenskaplig och transparent process" (Tranfield m.fl., 2003). Vi antar SLR-processen som föreslås och följs av Tranfield et al. (2003) för att utveckla evidensinformerad kunskapshanteringsprocess. Den anpassade SLR-processen för att identifiera omfattningen av SCRM-forskningen behandlas i fyra distinkta faser som visas i figur 1. Även om SLR-metoden inte används i stor utsträckning inom förvaltningsområdet, har det visat sig att den har en rimlig acceptans som en önskad metod i litteraturgranskning av forskarna (Badger m.fl., 2000). Systematisk granskning görs normalt manuellt och är ganska mödosam. Men med hjälp av nya verktyg för kunskapshantering skulle SLR-processen kunna göras enkel, snabb och evidensbaserad. Textutvinning används i denna forskning för att stödja en snabb och evidensbaserad datasökningsprocess i samband med den manuella processen. Även om SLR-metoden har använts sporadiskt inom leverantörskedjans domän har ett specialnummer av "Supply Chain Management: En internationell tidskrift" nyligen fokuserats på att använda SLR för att bygga leverantörskedjans teori. I samma A. Ghadge, S. Dani och R. Kalawsky (2012), Supply Chain Risk Management: Nuvarande och framtida omfattning, International Journal of Logistics Management, Vol. Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 3, utfärda Colicchia och Strozzi (2012) har infört en ny metod för SCRM med hjälp av SLR och nätverksanalys. Kvaliteten på SLR drivs av de datakällor som används för analys. Det inledande steget i SLR-processen är främst en iterativ process för definition, förtydligande och förfining av begrepp (Clarke och Oxman, 2001). I detta söks databaser med manuellt konstruerade nyckelord som ofta kallas "söksträngar". Samtidigt som SLR förvaltas är det nödvändigt att bedöma litteraturens relevans och avgränsa den genom att överväga tvärvetenskapliga perspektiv (Tranfield m.fl., 2003). Kriteriet för införande och uteslutning har därför definierats för identifiering av uppgiftskällorna.  Omfattande och objektiv sökning är en av de grundläggande skillnaderna mellan en traditionell berättande genomgång och en systematisk granskning (Lemmer et al., 1999; Tranfield et al., 2003). SLR-screening är identifiering av datakällor av hög kvalitet och utförs med hjälp av konstruerade söksträngar på tillgängliga datakällor. För att skapa förtroende för de identifierade uppgifterna är det att föredra att förlita sig på implicit kvalitetsbedömning av de akademiska tidskrifterna i stället för att formellt definiera och tillämpa eventuella kriterier för kvalitetsbedömning på olika datakällor (Tranfield m.fl., 2003). Textbrytning kan användas för att extrahera viktiga ord och fraser automatiskt inom uppsättning av dokument som identifierats under screeningprocessen. Under textutvinning av dokument kan ytterligare rengöring av texter krävas för att utesluta termer som inte är användbara för SLR. Med forskningssyntes avses en "typ av metoder" som används för att analysera och sammanfatta resultaten (Davies, 2000). Dataanalys anses vara den mest rigorösa processen för alla andra processer i SLR. Utvalda data analyseras med hjälp av flera kvalitativa och kvantitativa verktyg som statistisk analys och citering/kociteringsanalys. Textbrytning kan användas ytterligare i detta skede för att stödja dataanalys genom att beräkna ord- och frasfrekvensen. Det har konstaterats att det finns ett starkt samband mellan ordfrekvens och vital beskrivning i ett dokument (Cruzes m.fl., 2007). Ledningsforskningens resultat kan presenteras i två steg. Det första steget är en beskrivande analys som ger en uppsättning klassificeringar av olika attribut som används i dataanalys. Senare kan resultaten av den tematiska analysen rapporteras genom aggregerings- och tolkningsmetoder. Spridning av resultat kan representeras i form av forskningsresultat, luckor och framtida omfattning. Efter den SLR-process som diskuterades i föregående avsnitt söktes en expertpanel (huvudsakligen akademiska forskare) inom SCRM ge anvisningar för litteraturundersökningen. För att identifiera forskningsartiklar för att genomföra kvalitetsanalyser beslutades det att använda kvalitetsklassificering av tidskrifter i Operations Management (OM), Operations Research (OR) och Management Science (MS) istället för A. Ghadge, S. Dani och R. Kalawsky (2012), Supply Chain Risk Management: Present and Future Scope, International Journal of Logistics Management, Vol. Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 3, utveckla våra egna kvalitetsbedömningskriterier. The Association of Business Schools (ABS), Storbritannien publicerar kvalitetsbetyg på akademiska tidskrifter. Dessa ABS-rankade Journaler befanns vara mycket omnämnda och accepterade i den akademiska världen. Vi följde strikt den tidskriftskvalitetsrankning som finns i "Journal Quality Guide" publicerad av ABS och hänvisade endast till tidskrifter inom ovan nämnda områden med ett genomsnitt på 3* kvalitetsbetyg under de senaste två åren (2009, 2010). Tre 2* kvalitetsrankade tidskrifter inkluderades också på grund av det stora antalet publikationer inom SCRM-domänen under urvals årtiondet. Det är intressant att lägga märke till att dessa tre tidskrifter också i hög grad hänvisades till i andra 3* och 4* kvalitetsrankade tidskrifter från OM- och OR/MS-fältet. Metoden har inte för avsikt att skapa någon partiskhet genom att endast beakta tidskrifterna inom OM-området, men SCRM-området har representerats mest inom detta område. Det kan hävdas att en helhetssyn skulle ha varit relevant att beakta tvärvetenskapliga tidskriftskällor, men eftersom bedömningsenheten är "försörjningskedjan" beslutade man att fokusera holistiskt på faktorer som beaktas inom detta område. Figur 2 visar 15 identifierade datakällor med deras ABS-rankning i OM- och OR/MS-områden. Nyckelorden eller söksträngarna som användes för att filtrera rådata från dessa datakällor konstruerades som "risk", "störning", "sårbarhet" och "osäkerhet". Dessa söksträngar identifierades utifrån författarnas tidigare förståelse av SRM-fältet och stöddes också med flera diskussioner med experter som bestod av akademiker och praktiker inom området för risker i försörjningskedjan både i Storbritannien och över hela världen. Några av akademikerna är medlemmar i "International Supply Chain Risk Management Network". Riskhantering inom organisationer är inte ett nytt fenomen och det är också ett vanligt tema inom finans- och IT-branschen. Vi anser dock att riskhanteringen inom försörjningskedjorna fick mer fokus och fart först efter attackerna den 11 september i USA. Det konstaterades under en preliminär sökning att ett betydande antal forskare började forska om SCRM i början av 2000. För att begränsa litteraturundersökningens omfattning beslutade vi att analysera artiklar som publicerats endast under ett decennium (från 2000 till 2010). Det konstaterades också att forskningsinriktningen till en början var djup för amerikanska och brittiska akademiker, därav betydelsen av de tidskrifter i vilka dessa artiklar publicerades. Den globala recessionen som påverkade försörjningskedjorna 2001–2002 (Hilmola m.fl., 2005 och utmaningar i samband med outsourcing tycks ha gett en bra plattform för forskning om risker i försörjningskedjan i början av årtiondet. Den preliminära sökningen med söksträngar inom 15 identifierade internationella tidskrifter fann ett betydande antal artiklar. Genom att ytterligare filtrera dessa uppgifter och endast beakta publiceringsdatumen mellan 2000 och 2010 fick man 140 kvalitetsartiklar. Vi förfinade ytterligare denna sökning genom att fastställa uteslutningskriterier för de artiklar som behandlar riskhantering inom andra tvärvetenskapliga områden som finans, företag, informationsteknik, etc. För att förbättra forskningens kvalitet valde vi slutligen 120 kvalitetsartiklar genom manuellt urval. Kunskapshanteringstekniker användes för att dokumentera dessa individuellt och självständigt utvalda artiklar för SLR. Denna databas med 120 artiklar analyserades kritiskt med hjälp av manuella och statistiska metoder. Kunskapsfyndighet genom textutvinning användes för att validera dessa manuella och statistiska fynd. Under den första etappen av den manuella genomgången av databasen konstaterades det att antalet artiklar som publicerades inom området för SCRM ökade radikalt från år 2004 (figur 2). Preliminära studier visade att det traditionella fokuset för försörjningskedjor som ser på operativa risker skiftade mot mer taktiska och strategiska risker på grund av en ökning av den globala outsourcingverksamheten. Terroristattacken 9/11 (2001) utgjorde ett lovande år inom SCRM-forskningen och bidrog mest i den publikationsvolym som publicerades. Deskriptiv analys av nyckelord och länder som bidrog till SCRM visade att de amerikanska akademikerna bidrog mest med SCRM-artiklar. Detta följs av Storbritannien som bidragsgivare i ett enda land. Detta tros bero på att länder som USA, Storbritannien och andra europeiska länder lägger ut mest på entreprenad och är mer sårbara för risker eller störningar. Detta antas driva intresset hos forskare från dessa länder. Även om det specifika forskningsområdet gynnades av forskare från dessa länder under de första åren av årtiondet växte SCRM som ett forskningsområde snabbt inom forskare i Kina och Sydostasien. Även om tidskrifterna från dessa länder inte finns med i denna analys på grund av filtreringskriterierna och fokuseringen på ABS-listade tidskrifter, finns akademikerna från dessa länder med i de artiklar som valdes ut för denna analys. Några av de ärenden som behandlas i tidningarna har anknytning till företag i Kina och Sydostasien. ©, en kvalitativ dataanalys programvara som utvecklats av Provalis Research användes som en text gruvplattform för att underlätta den systematiska litteraturgranskningsprocessen. Termen "risk" befanns huvudsakligen hänvisa till organisatoriska och nätverksrelaterade störningar, medan störningar vanligen hänvisas till exponering för miljöstörningar (manipulerade och naturliga). Figur 3 visar frekvensen av nyckelord som anger betydelsen av ett ord eller en fras inom ett forskningsområde. Identifiera dessa sökord och fraser genom textbrytning förutsatt förtroende för att använda de ursprungligen identifierade söksträngar. Med hjälp av TF-IDF (Term Frequency-Inverse Document Frequency) viktsökning kriterier i text mining, de ofta använda nyckelord och fraser identifierades. TF-IDF-vikt mäter relevansen av ett specifikt ord som statistisk åtgärd. Detta används ofta för att vikta informationshämtning i data mining tekniker. Likheten i använda söksträngar och nyckelord som identifierats av textbrytning gav det nödvändiga förtroendet för datascreeningsprocessen. Risker, störningar, osäkerhet, sårbarhet och säkerhet befanns vara de vanligaste nyckelorden i de flesta fall (artiklar). På samma sätt utgör nyckelord som outsourcing, resiliens, kontrakt och simulering en stark koppling till SCRM-fältet. De fraser som identifierades som i Datasyntesen gjordes med hjälp av olika förutbestämda kriterier för att utveckla familjen av klassificeringar. Förutfastställda kriterier identifierades ur olika SCRM-aspekter. Clustering är en användbar teknik i textbrytning för att upptäcka intressant datadistribution och mönster från oorganiserade data (Ponsporrata et al., 2007). Initial konceptkartläggning för klassificering verifierades genom Dendrogram, en textbrytningsteknik för konceptkartläggning. Hierarkiska klusteralgoritmer byggda inom programvaran producerar en inbäddad sekvens av partitioner. Dessa associationer och partitioner som bildar grupperna representeras i ett träd liknande struktur kallas 'Dendrogram'. Dendrogram ger en visuell representation av data korrelation. Varje Dendrogram nod bildas av en sammanslutning av två eller flera nyckelord bildar grenar och varje gren längd representerar funktionell mångfald i kluster. Figur 4 och 5 visar ett exempel på klusterdiagram och konceptkartläggning för SCRM. Klusterdiagrammet i figur 5 visar att det holistiska förhållningssättet till SCRM uppenbarligen saknas eftersom kopplingen mellan kärnklustret och yttre element saknas i litteraturen. Vi definierar "holistiskt" som den process som tar hänsyn till hela systemet och även det ömsesidiga beroendet mellan dess enskilda komponenter. Element som beteendedimension av risker, riskkänslighet och verkliga alternativ som visas i klustret saknas tydligt länkarna inom det breda området för SCRM. Styrkan i kluster är specificerad av den nivå samt längd på vilken element går samman ett kluster (Anderberg, 1973). Varje kluster expanderar till en större konceptkarta som ger ytterligare detaljerade insikter. De identifierade nyckelorden, fraser, frekvenser, klassificeringar, kluster som använder textbrytning ger nödvändigt stöd för datautvinning och syntes i SLR. De utvecklade typologierna identifierades utifrån klustermönster, forskares förståelse och SCRM-expertens uppfattning om fältet. Följande typologier identifierades för datascreening: 1. Baserat på typ av risk: Det finns skillnader i klassificeringen av risker i SCRM (Dani and Deep, 2010; Ghadge et al., 2010), detta krävde tydlig och tydlig klassificering för dataanalysen. Vi följde den klassificering som gavs av Juttner et al. (2003) baserat på riskkällor som organisatoriska risker, nätverksrisker och andra risker som utgörs av miljörisker (människo- och naturkatastrofer), politiska/sociala risker och växelkursrisker. 2. Utgångspunkten är följande: Baserat på ledningsnivå: Begränsningsstrategier beslutas utifrån förväntad ledningsnivå. Det kan vara operativt, taktiskt eller strategiskt beroende på problemets och kravens natur. 3. Vad är det som händer? Baserat på forskningsmetodik: Kvalitativa och kvantitativa forskningsmetoder klassificeras för att förstå verktyg och tekniker som används i SCRM. 4. Vad är det som händer? Baserat på riskhanteringsprocessen: Baserat på forskarnas uppfattning i SCRM klassificeras riskhanteringsprocessen i allmänhet som riskidentifiering, bedömning och begränsning och/eller kontroll. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Baserat på metoden för riskreducerande åtgärder: Riskreducerande åtgärder kan vara antingen proaktiva eller reaktiva. Detta görs för att identifiera begränsningsstrategier som vanligen används inom SCRM-området. Två andra klassificeringar baserade på publiceringsperiod och forskningsbidragande land ansågs inte vara särskilt viktiga för denna forskning på grund av dess självständiga karaktär, den akademiska publiceringsprocessen och icke-association med den faktiska forskningen inom SCRM.  DATAANALYS Även om "publikationsperiod" och "bidragande land" inte beaktas i den tematiska analysen, är det lämpligt att ha en översikt med hjälp av beskrivande analys. Med hänvisning till tabell 2 visar den statistiska analysen av uppgifterna att nästan hälften (46.66%) av bidragen kom från USA. "International" används för att ange samverkansforskning bland medförfattare som företräder mer än två länder (Altay och Green, 2006) och behandlas separat i tabellen. Andra ledande länder som forskar om SCRM och visar stort intresse för störningar i försörjningskedjan är Storbritannien, Sverige, Kina, Kanada och Italien. Det noteras att forskningsbidrag från brittiska forskare huvudsakligen publiceras inom OM-området och kvalitativt till sin natur. De metodologiska aspekterna av SCRM-forskningen beaktas under tematisk analys. Att dela upp årtiondet i två halvor visade en tydlig utveckling av SCRM-forskningen. Publikationer om SCRM under senare delen av årtiondet har nästan fördubblats, vilket framgår av tabell 2. Detta visar tydligt potentialen i SCRM-forskningen i dagens dynamiska värld. I tabell 2 beskrivs också en detaljerad analys av andra viktiga typologier som ger en tolkningsanalys av SCRM-fältet. Klassificeringsschemat för den systematiska analysen av SCRM-litteraturen baserades på den typologi som identifierades i föregående avsnitt. Riskklassificering, forskningsmetodik och typologier för riskhanteringsprocessen analyseras ytterligare systematiskt enligt den tematiska analysmetoden. Riskklassificering: Riskerna i försörjningskedjan identifierades i stort sett som organisatoriska risker, nätverksrisker och andra risker i samband med naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människor. Vi grupperade dessa risker på grundval av likheter och riskernas inbördes beroende. Organisatoriska risker: Organisatoriska risker omfattar vanligen inventeringsrisk, process-/operativrisk, kvalitetsrisk och förvaltningsrisk. Inventeringsrisk är en risk som härrör från buffertar eller lager ute lager som leder till onödiga hanteringskostnader eller förlorade alternativkostnader (Cachon, 2004; Juttner m.fl., 2003; Childerhouse m.fl., 2003; Zsidisin, 2003a; Chopra and Sodhi, 2004). Inventeringsrisken skulle kunna minskas genom en minskning av kontant-till-kontant-cykeln och förbättrade prognostekniker (Papadakis 2006). Process- eller operativ risk kan definieras som risker som initierats med operativa händelser som stör material- eller informationsflödet inom försörjningskedjan (Lockamy m.fl., 2010, Christopher och Peck, 2004; Jiang m.fl., 2007; Lewis, 2003; Cavinato, 2004; Colichia m.fl., 2010; Cigolini och Rossi, 2010). Kvalitetsrisk kan uppstå på grund av problem vid anläggningen eller på grund av leverantörsfel. Forskare anser att outsourcing är ansvarigt för produktkvalitetsrisken (t.ex. Zsidisin et al., 2000; Zsidisin et al., 2004; Chopra and Sodhi, 2004; Kaya, 2008) men detta kan vara nära förknippat med en nätverksrisk än en organisatorisk risk. Ledningsrisk är typ av risk som uppstår på grund av dålig ledningsförmåga Vol. Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 3 Att förutse och reagera på marknadens krav. SRM-litteraturen saknas när det gäller att identifiera ledningsrisker som en kritisk risk för eventuella affärsframgångar. Nätverksrisker: Nätverksrelaterade risker uppstår på grund av samverkan mellan organisationer inom försörjningskedjans nätverk (Juttner m.fl., 2003). Försörjnings-, leverantörs- och efterfrågerisk är några av de främsta nätverksrelaterade riskerna som är mest utforskade inom SRM-området (48,78 %) av dess uppenbara skäl att vara "extrinsisk" till sin natur. Försörjningsrisk, enligt Zsidisin et al. (2004) är den potentiella förekomsten av en incident i samband med det inkommande utbudet vilket leder till oförmåga för inköpsorganisationen att möta kundernas efterfrågan. Försörjningsrisken var en av de risker som diskuterades och forskades mest i litteraturen. Wu och Al. (2007) ger ett integrerat tillvägagångssätt för att klassificera, hantera och bedöma försörjningsrisker. Supply chain avbrott på grund av leverantörens fallissemangsrisk har i stor utsträckning försummats (Wagner m.fl., 2009 ) och detta bekräftas också av observationer som gjorts genom SLR. Efterfrågerisker är de risker som är förknippade med efterfrågeosäkerhet (Tang och Tomlin, 2008) eller risker förknippade med det utgående logistikflödet (Svensson, 2002). Miljörisker: Miljörisker definieras som händelser som drivs av yttre krafter som väder, jordbävningar, politiska, regulatoriska och marknadskrafter (Wagner och Bode, 2006). Den senaste tidens forskning har visat en ökad uppmärksamhet mot miljöstörningar (manipulerade och naturliga) på grund av flera globala händelser som tidigare stör leveranskedjorna. Miljöriskkällor omfattar alla osäkerhetsfaktorer som uppstår till följd av miljöinteraktioner i försörjningskedjan (Juttner m.fl., 2003). Miljörisk kan uppstå på grund av fysisk, social, politisk, rättslig eller ekonomisk miljö (Bogataj och Bogataj, 2007 Tabell 3: Riskreducerande strategier i SCRM Riskhanteringsprocess: Genom att analysera data baserade på olika riskhanteringsprocesser fann man att de flesta artiklarna var inriktade på riskidentifiering (35 %). Detta skildrar det embryonala stadiet av forskare i SCRM. Mindre uppmärksamhet ägnas åt holistiska riskhanteringsprocesser. Endast hälften av de artiklar som analyserades i SLR diskuterade antingen genomförandet av proaktiva eller reaktiva riskreducerande strategier (61 av 120). Forskarnas allmänna inställning till riskbegränsning är att föredra att vara proaktiv (58,33 %) jämfört med att vara reaktiv (23,33 %). Men ur utövarnas perspektiv är det svårt att motivera investeringen i proaktiva riskreducerande strategier (Dani, 2008). Riskminsknings- och kontrollstrategier som diskuterades av forskare klassificerades i två tillvägagångssätt som proaktiva och reaktiva. För holistisk riskbegränsning; smidighet, flexibilitet och beredskap föredras generiska strategier (Ponomarov och Holcomb, 2009). Viktiga proaktiva och reaktiva riskreducerande strategier som diskuteras i litteraturen sammanställs i tabell 3. Det har konstaterats att på strategisk nivå används beredskapsplanering och riskdelning på ett framträdande sätt som strategier för att minska riskerna. Användning av ett flerstrategiskt tillvägagångssätt som att kombinera leverantörsalliansnätverk med system för minskning av ledtid och/eller återhämtningsplanering (Tang, 2006a) kan vara effektivt för att mildra störningar i situationen. Forskningsmetodik: Datasyntes av forskningsmetoder som används för beslutsfattande inom SRM-området klassificerades i stort sett som kvalitativa och kvantitativa metoder. Av tabell 2 framgår det tydligt att den metod som föredras har varit kvalitativ. Kvalitativa forskningsmetoder var vidare uppdelade utifrån forskningsmetoder som empirisk studie, begreppsteori och litteraturenkät. På liknande sätt delades kvantitativa forskningsmetoder A. Ghadge, S. Dani och R. Kalawsky (2012) Vol. Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 3, matematisk modellering, statistik och probabilistisk teori och simulering för detaljerad tematisk analys. Empirisk studie: Empirisk forskning använder fallstudie, industriundersökning, strukturerad/informell intervju och fokusgruppsmetoder för att analysera information som erhållits genom observation eller sekundärdatastudie. Detaljerad analys av data som klassificerats som kvalitativa, kvantitativa och blandade metoder visade att fallstudiemetoden är den som mest används av forskare för att hantera problem främst på strategisk ledningsnivå enligt figur 6. Bortsett från de föredragna forskningsmetoder som kategoriseras i figur 6 visar dataanalysen också den procentuella användningen av varje metod inom ramen för SCRM-forskningen. Ett antal forskare har använt fallstudiemetoden för att studera risker i försörjningskedjan. Dessa studier har undersökt olika ämnen och sektorer; källor till osäkerhet inom livsmedelssektorn (Vorst m.fl., 1998), strategier för globala leverantörsmiljöer (Christopher och Peck, 2006; Khan m.fl., 2008), risker och begränsning av bästa praxis (Finch, 2004), kunskapshantering för att hantera risker (Hallikas m.fl., 2004), holistisk karaktär av risker i försörjningskedjan inom fordonsindustrin och elektronikindustrin (Mauricio m.fl., 2004). Analysen visade att 80 % av fallstudierna inriktades på nätverksrelaterade risker. I kvalitativa forskningsmetoder; andra väl använda verktyg var undersökande analys av sekundära data med hjälp av industriella undersökningar, konceptuell teoriutveckling för att utveckla ramverk och användning av Intervjuer/Frågor/Focus gruppstudie. Jonsson (2000) använde undersökningar för att studera störningar medan Blackhurst et al. (2005) Med hjälp av en empirisk multimetodikstudie identifieras ett kritiskt behov av kvantitativa bedömningsverktyg som kan identifiera noder med hög sannolikhet för störningar i försörjningskedjan. Craighead och al. (2007) använde sig av en empirisk trefasstudie av fallstudier, intervjuer och fokusgrupp för att studera hur allvarliga störningar i försörjningskedjan är. Frågeformulär och intervjuer kombineras vanligen i kvalitativ forskning. Ett sådant kombinerat kvalitativt tillvägagångssätt har tidigare visat sig vara effektivt för forskning inom ramen för SCRM (t.ex. Lewis, 2003; Jiang et al., 2009; Mantel et al., 2006; Brun et al., 2006; Autry och Bobbitt, 2008; Perry, 2007). Konceptuell modell/teori: "Konceptuell" är tänkt att representera en forskningsmetodik som beskriver grundläggande begrepp på SCRM (Vanany et al., 2009 ). På grund av utvecklingen av SCRM-fältet försöker många SCRM-forskare ofta med begreppsteori eller ramutveckling. Svensson (2000 Svensson) (, 2002 konceptualiserar den inkommande och utgående sårbarheten i leveranskedjan baserat på källor och kategorier av störningar. På liknande sätt är andra konceptuella ramar som litteraturenkät: Litteraturgenomgång är grundläggande för alla forskningsområden. Litteraturundersökning i SRM har genomförts av få forskare med hjälp av akademiska peer-reviewed tidskrifter för att dra intressanta insikter. Förteckning över alla tidigare litteraturundersökningar med deras antagna forskningsmetoder och viktigaste resultat/bidrag presenteras i tabell 4. De flesta av litteraturundersökningarna visar sig vara berättande i naturen. Juttner m.fl. Resultaten av litteraturundersökningar jämförs med resultaten från experimentella halvstrukturerade intervjuer, fokusgrupper görs för att upptäcka utövarnas uppfattningar. Använda fyra grundläggande konstruktioner för att utveckla konceptet: 1) Riskkällor, 2) Negativa konsekvenser av risk, 3) Riskfaktorer och 4) Begränsningsstrategier. Identifierade normativa frågor för framtida forskning i SRM med fokus på behovet av empiriskt förankrad forskning. Litteraturöversikt över bred litteratur om risker och exakt litteratur om risker i försörjningskedjan. Betona behovet av att utforma en robust och välgrundad modell. Fördjupad empirisk forskning behövs för att identifiera anpassningsbara verktyg för att hantera risker i försörjningskedjan genom att integrera riskhanteringsverktyg och tekniker från andra forskningsområden. Genom genomgång av litteraturen om supply chain security (SCS) från akademiska publikationer, white papers och läkartidskrifter. RFID och ERP kommer att bli en viktig del av SCRM. Användning av IT för synlighet, samarbetsstrategier för riskhantering för att göra försörjningskedjor robust saknas. Granskning av vetenskapliga sakkunniggranskade tidskrifter och fallpublikationer i supply chain management-litteratur. En stor del av forskningen är inriktad på externa källor och proaktiva strategier för kris i försörjningskedjor. Återhämtningsplanering och skalor för krishantering behöver uppmärksammas. (2009) Översyn av litteraturen om risker i försörjningskedjan och syntes av det bredare området riskhantering. Tillhandahåller en typologi av risker som i stort klassificeras som miljö-, industri- och organisationsrisker baserat på identifierade variabler från systematiska viktiga forskningsresultat i SCRM. SRM är ett område som behöver undersökas ytterligare i sak. Musa (2010) Litteraturundersökning och citering/co citeringsanalys med hjälp av akademisk databas för att avslöja SCRM-utveckling. Behovet av en integrerad syn på SCRM växer kraftigt. Krav på analysverktyg för proaktiv hantering av risker. Det saknas kvantitativa modeller i riskhanteringen och deras potential att utveckla kvantitativa modeller för att fatta svåra beslut är enorm. (Goh et al., 2007), mixed-integer modellering för katastrofåterställning ((Noel) Bryson et al., 2002; Barbarosoglu et al., 2002), Dynamisk programmering för avbrott A. Ghadge, S. Dani och R. Kalawsky (2012), Supply Chain Risk Management: Nuvarande och framtida omfattning, International Journal of Logistics Management, Vol. Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 3, ledning i produktionsplanering (Yang et al., 2005) är få märkbara OR modellering relaterade artiklar som identifierats från SLR som mest inflytelserik inom SCRM forskning. Soft OR-beslutsstödverktyg som Analytisk Hierarki/Network Process kan välja den lämpligaste lösningen från en uppsättning lösningar (Satty, 1990 ) och anses vara ett användbart verktyg av forskare i SCRM. (t.ex. Leopoulos och Kirytopoulos, 2004; Levary, 2007; Gaudenzi och Borghesi, 2006). Scenarioplanering (Dani och Deep, 2010) har också funnit potential för strategiskt beslutsfattande i SCRM. Andra mjuka ELLER tillvägagångssätt som livskraftiga system modell, system tänkande finner sin tillämpning i SCRM forskning. Statistik och sannolikhetsteori: Statistik och sannolikhetsteori är ett annat allmänt använt kvantitativt forskningsverktyg som används effektivt främst för hypotesprövning. Med hjälp av linjär regressionsmodell testar Hung och Ryu (2008) hypotesen om att ändra riskpreferenser i beslut om inventering av försörjningskedjan. Simulering: Simuleringsmodellering ger en systematisk metod för att förstå den relativa och interaktiva effekten av faktorer/parametrar för olika scenarioinställningar. Simuleringsmetoder är inte ovanliga för att bedöma och modellera risker i försörjningskedjan (Zsidisin m.fl., 2004). (2009) tillhandahåller en exceptionell utvecklingsprocess i åtta steg för utformning, utvärdering och genomförande av modeller för simulering av försörjningskedjan. Trots få konstaterade fall saknar supply chain litteratur analytisk forskning med hjälp av simulering för att undersöka försörjningsrisk (Kull och Closs, 2008). Blandade metoder som kombinerar två forskningsmetoder återfanns också i översynen (9,17 %). Utan tvekan finns det en enorm potential att utveckla kvantitativa modeller för att fatta svåra beslut i SCRM (Tang och Musa, 2010). I studien konstaterades att forskningsmetoder som lämpar sig för att fånga upp holistiska och dynamiska risker inom försörjningskedjans nätverk saknades. SLR behövs för att föreslå en framtida forskningsagenda (Torgerson, 2003). I den omfattande analysen av de utvalda dokumenten identifierades nya riktningar inom SCRM-området. Några av de identifierade forskningsområdena nämns nedan som framtida forskningsagenda för forskning inom SRM: Beslutet att välja rätt riskstrategi är avgörande och anses allmänt domineras av chefernas beteendeaspekt. Forskning om utveckling av metoder för opartiskt eller rationellt beslutsfattande är outforskat område inom SRM-ansats kräver forskning. De ledande uppfattningarna om risker (Zsidisin, 2003b; Sodhi et al, 2012) är kritiska för SRM har studerats av få forskare. Figur 5 och 6 visar avståndet till detta ämne från det centrala forskningsområdet. Att välja en lämplig riskhanteringsstrategi i form av ett negativt, riskneutralt, riskdelnings- eller risktagandebeteende (Vanany m.fl., 2009 ) kommer att ha en direkt inverkan på begränsningen. Av denna forskning framgår att hållbarhetsfaktorer (ekonomiska, miljömässiga och sociala) kommer att ha ett större inflytande på hur försörjningskedjorna utformas i framtiden. Detta leder också till slutsatsen att bristande efterlevnad av hållbarhetsfaktorer skulle kunna medföra risker och störningar i försörjningskedjan. Risker som härrör från förbättrad omvänd logistikverksamhet för återtillverkning och materialåtervinning och ny statlig lagstiftning om försörjningskedjor kommer att vara ett viktigt område för framtida forskning. Även om företagen i allt högre grad är inriktade på att förbli lönsamma finns det därför ett större behov av att minska riskerna och tillämpa hållbarhetsmetoder. Det var uppenbart under analysen att risken för leverantörens fallissemang, kvalitetsrisken och förvaltningsrisken inom SC-nätverket är underexploaterade. Samarbete och outsourcing genom att införa riskdelning och/eller kontrakt mellan supply chain partners kan bidra till att förbättra näteffektiviteten (Urciuoli, 2010). Utvecklingen av leverantörspartnerskap och strategiska allianser håller på att bli en nyckelfaktor för långsiktig lönsamhet och en robust strategi för att minska riskerna. Strategierna för planering av oförutsedda utgifter och återvinning måste vara specifika för industrin eller försörjningskedjan (Juttner m.fl., 2003). Merparten av den tidigare forskningen har fokuserat på olika SC-kontrakt i samband med pris- och efterfrågefluktuationer (Wakolbinger och Cruz, 2011) men långtidskontrakt för störningshantering saknas i litteraturen. Risk A. Ghadge, S. Dani och R. Kalawsky (2012) Vol. Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 3. Dela kontrakt har potential att hantera risker i leveranskedjor för nätverkssamordning i framtiden. Riskminimering (proaktiv hantering eller reaktiv riskrespons) kan förbättras avsevärt om informationen är lättillgänglig, aktuell och korrekt. Framtida informations- och kommunikationsteknik (IKT) förväntas få stora effekter när det gäller att synliggöra leveranskedjan. Nuvarande teknik som RFID, ERP och GPRS kommer att bli viktiga informationsverktyg för hantering av risker i försörjningskedjan (Tang, 2006b; Wilson, 2007; Rao och Goldsby, 2009; Vanany m.fl., 2009 ). Analysen visar att synlighet och spårbarhet inte ingår i kärnan i forskningen om SCRM. Detta kommer därför att påverka det framtida arbetet. Forskning om störningsutbredning, undersökning av effekter och återhämtning av risker i försörjningskedjan saknas i litteraturen (Wu et al., 2007; Khan and Burnes, 2007; Natarajarathinam m.fl., 2009). Riskprofilmodellering och modellering av riskspridning när det gäller riskfaktorer såsom kostnad, varaktighet, service kommer att ge större synlighet för effektiv riskhantering. Förstå riskpotentialen bortom dyaden genom kedjan och sedan nätverket ger en inblick i hur risk kan föröka sig. Detta har varit uppenbart under den senaste tiden inom bilindustrin som en effekt av den japanska tsunami. Förståelse för riskspridning kan också leda till bättre proaktiva riskhanteringsmodeller. Det finns ett kritiskt globalt behov av återhämtningsplanering för att mildra effekterna av katastrofer (Noel Bryson, 2002). Osäkerheter i supply chain miljön och även vissa fall av kända risker ger exempel när den enda tillgängliga strategin är att återhämta sig snabbt efter det att risken har uppstått. För att skapa lämpliga modeller för riskåtervinning krävs också en proaktiv planering och en kombination av lämplig information och mänskliga insatser. Även om denna studie är relaterad till akademiskt arbete om SCRM, är det viktigt att sätta det i samband med den påverkan som arbetet skapar inom industrin. Även om det kan finnas en debatt om vilken metod som är mest lämplig och om kvantitativa modeller ger en bättre förståelse och teori än kvalitativt arbete, är det författarnas uppfattning att forskningen bör ha ett direkt inflytande på branschpraxis. Olika författare har föreslagit krav på bättre riskhantering.  Holistisk hantering av risker i försörjningskedjan har visat sig saknas i aktuell litteratur, och systemens tillvägagångssätt har potential att vägleda i den riktningen. Mingers och White (2010) tyder på att ett system av system tillvägagångssätt förväntas ge nytt tänkande för befintliga problem och ytterligare osäker värld. En integrerad strategi för SCRM måste införliva riskfrågorna från branschpraxis (Tang och Musa, 2010). Forskning om omformning av SC-strategier är ett bördigt område i dagens globala, osäkra och dynamiska miljö. Såvitt vi vet finns det inget papper som relaterar produktens livscykel till SCRM. Kvalitetsrisker som bilåterkallelser, dålig kundservice är regelbunden och i första hand förknippad med konstruktions- och utvecklingsaspekterna i produktlivscykelhanteringen. Det flerdimensionella perspektivet fokuserar på hanteringsprocesser, riskdimensioner, effektflöden och begränsningsalternativ måste studeras i sin helhet. Vi anser att det är ett till stor del outforskat område att uppfatta leveranskedjan som ett system med flera intressenter och flera interaktioner och sedan använda systemtänkande för att förstå riskerna. Figur 7, ger en översikt över det framtida tillämpningsområdet. Kopplingarna mellan de olika faktorerna skildrar relationen och flödet av verket. Figuren visar en karta över framtida akademiska utmaningar. Detta är en makrorepresentation och vi hoppas att andra forskare kommer att kunna ta detta schema för att överväga de detaljerade utmaningarna inom varje faktor. Vi anser dock att makrolänkarna fortfarande kommer att hålla i sig. A. Ghadge, S. Dani och R. Kalawsky (2012), Supply Chain Risk Management: Nuvarande och framtida omfattning, International Journal of Logistics Management, Vol. Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 3, Figur 7: Översikt över framtida forskningsområden för SCRM Figur 7 visar två viktiga forskningsområden som representerar orsakssambanden mellan framtida faktorer. De två trådarna börjar vid "Behavioural Perceptions" och "Hållbarhet Faktorer". Även om ett orsakssamband mellan dessa två faktorer också är möjligt, beaktas det inte inom denna forskning eftersom det kan utgöra ett oberoende utrymme för framtida forskning. I den första delen föreslås att uppfattningen hos dem som är involverade i hanteringen av risker i försörjningskedjan kommer att påverka hur samarbetsavtal mellan partner i försörjningskedjan bildas och vilka typer av kontrakt som kommer att utarbetas. Risktagande eller risktagande kommer att påverka de system som används för att skapa synlighet och spårbarhet i kedjan. Det finns en dold konsekvens (även om den inte visas) att valet av system för synlighet och spårbarhet också kommer att påverka samarbetet och avtalsavtalet och vice versa. I figuren föreslås sedan att både "samarbetsavtal och avtal" och "synlighets- och spårbarhetssystem" kommer att påverka hur riskspridningen i försörjningskedjan begränsas och vilka processer som används för återhämtning i försörjningskedjan. Det är viktigt att akademiker tar hänsyn till lämpliga metoder när man forskar om risker i försörjningskedjan för att få in de industriella utmaningarna i sitt sammanhang, och därför förväntar sig forskningen ett direkt inflytande på branschpraxis. Urvalet av forskningsdesign (kvalitativ eller kvantitativ) bör inte begränsa forskningens förmåga att skapa de nödvändiga industrieffekterna. Den andra delen börjar med "hållbarhetsfaktorer" och det föreslås att bristande efterlevnad av hållbarhetsfaktorerna i försörjningskedjan kan bli en källa till risker. Hållbarhetsfaktorerna kommer därför att påverka samarbetsavtalen och leveranskedjans avtal. Kravet på att uppfylla miljömässiga och sociala (etiska) kriterier kommer också att påverka de typer av system som väljs för synlighet och spårbarhet. Både "samarbetsavtal och avtalsöverenskommelser" och systemen för "synlighet och spårbarhet" kommer att påverka hur riskspridningen i försörjningskedjan kommer att begränsas och återhämtning kommer att inledas om hållbarhetsfaktorerna inte uppfylls. Delen kulminerar i ett förslag om att akademiker ska ta hänsyn till det industriella sammanhanget när de utformar sin forskning. Dessa två delar ingår i systemtänkandet (holistiskt tillvägagångssätt) som bidrar till att få en bättre förståelse för samspelet mellan de olika faktorer som påverkar försörjningskedjorna inom det industriella sammanhanget. SLR på 120 kvalitetsartiklar genomfördes enligt en systematisk forskningsmetod. SLR-metoden befanns drivas av en metodisk process och ger en stark evidensbas. SLR stöds med moderna kunskapshanteringsverktyg gör det möjligt för en flerdimensionell analys av fältet att avslöja mönster som är mindre tydliga i konventionell litteraturstudie. En uppenbar svaghet i metoden är att den lägger större vikt vid effektiv dataanalys kan vara svag när det gäller att dechiffrera framtida utmaningar. Processen är inte bara systematisk utan öppen och opartisk när det gäller att dra de definitiva slutsatserna. De identifierade sju distinkta forskningsfaktorerna presenteras i ett ramverk som förväntas ge forskare hypoteser för framtida arbete. Faktorerna i sig själva kan ge enskilda forskningsområden inom området för SCRM. Det flöde som visas i figur 7 är kulmen på industrins påverkan och det är författarnas uppfattning att detta är nödvändigt för framtida akademisk forskning. Att förse industrin med proaktiva och reaktiva förvaltningsmodeller för att hantera SCRM är nödvändigt och detta kommer att vara möjligt genom ett helhetsgrepp för att förstå de utmaningar som försörjningskedjorna står inför. Den dataanalys som rapporterades i dokumentet baserades på utvecklade typologier och tyder på en stor tillväxt av SCRM från ett uppseendeväckande till ett ganska etablerat stadium under det senaste årtiondet. Författarna hoppas att tidningen har etablerat tydliga insikter och tydligt identifierat luckor och framtida riktningar i SCRM-fältet. A. Ghadge, S. Dani och R. Kalawsky (2012), Supply Chain Risk Management: Nuvarande och framtida omfattning, International Journal of Logistics Management, Vol. Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. 3, Författarna tackar tacksamt de anonyma domarna för kommentarer och förslag till förbättringar av den första versionen av detta dokument. De erkänner också gästredaktörerna.  REFERENSER
Examination av SCRM ur all-inclusive system tänkande perspektiv genom att ta hänsyn till de olika topologier som har funnits i forskningen REF.
Supply chain risk management: present and future scope
{'venue': None, 'journal': 'The International Journal of Logistics Management', 'mag_field_of_study': ['Business']}