Människor utvärderar automatiskt ansikten på flera drag dimensioner, och dessa utvärderingar förutspår viktiga sociala resultat, allt från valframgång till dömande beslut. Baserat på beteendestudier och datormodellering utvecklar vi en 2D-modell av ansiktsutvärdering. För det första, med hjälp av en huvudkomponentanalys av drag bedömningar av känslomässigt neutrala ansikten, identifierar vi två ortogonala dimensioner, valence och dominans, som är tillräckliga för att beskriva ansiktsbedömning och visa att dessa dimensioner kan approximeras genom bedömningar av pålitlighet och dominans. För det andra, med hjälp av en datadriven statistisk modell för ansiktsrepresentation, bygger och validerar vi modeller för att representera ansikte pålitlighet och ansikte dominans. För det tredje, med hjälp av dessa modeller, visar vi att, medan valenceutvärdering är mer känslig för funktioner som liknar uttryck som signalerar om personen bör undvikas eller närma sig, dominans utvärdering är mer känslig för funktioner som signalerar fysisk styrka / svaghet. För det fjärde visar vi att viktiga sociala bedömningar, såsom hot, kan reproduceras som en funktion av de två ortogonala dimensionerna av valence och dominans. Resultaten tyder på att ansiktsbedömning innebär en övergeneralisering av adaptiva mekanismer för att härleda skadliga intentioner och förmågan att orsaka skada och kan förklara snabba, men inte nödvändigtvis korrekta, domar från ansikten. känslor  på ansikte perception  med social medvetenhet T han tror att naturen av sinnet och personligheten kan härledas från ansikts utseende har funnits kvar under århundradena. Hänvisningar till denna uppfattning kan dateras tillbaka till det forntida Grekland, Rom och Kina (1). På 1800 - talet nådde fysikens pseudovetenskap sin apogee. Cesare Lombroso, grundare av kriminell antropologi, hävdade att "varje typ av brott begås av män med särskilda fysiologiska egenskaper". T.ex. "Tjejer är anmärkningsvärda för sina uttrycksfulla ansikten och manuell fingerfärdighet, små vandrande ögon som ofta är sneda i form, tjocka och slutna ögonbryn, förvrängda eller mosade näsor, tunna skägg och hår, och sluttande pannor" (2). Lombroso avgav sitt "vetenskapliga" vittnesmål vid flera rättegångar i brottmål. Även om den moderna vetenskapen, om inte folkpsykologin (3), till stor del har förkastat sådana föreställningar, förutsäger dragvärderingar från ansikten viktiga sociala resultat som sträcker sig från valframgångar (4-6) till domslut (7, 8). Studier visar att människor snabbt utvärderar ansikten på flera drag dimensioner såsom pålitlighet och aggressivitet (9, 10). Till exempel kan egenskapsbedömningar bildas efter så lite som 38 ms exponering för ett känslomässigt neutralt ansikte (10). Studier visar också att amygdala, en subkortikal hjärnregion som är kritisk för konditionering och konsolidering av emotionella minnen (11), spelar en nyckelroll vid bedömningen av pålitlighet i ansiktet (12-15). Varför finns det mekanismer för snabb spontan ansiktsbedömning om de inte nödvändigtvis ger korrekta slutsatser? Detta uppenbara pussel ur en evolutionär synvinkel kan lösas genom teorier som visar att utvärderingen av känslomässigt neutrala ansikten är uppbyggd utifrån ansiktsuttryck som har evolutionär betydelse (16) (17) (18). Med hjälp av ett datadrivet tillvägagångssätt var syftet med den aktuella forskningen att (i) identifiera de underliggande dimensionerna av ansiktsbedömning, (ii) införa verktyg för att formellt modellera hur ansikten varierar i dessa dimensioner, (iii) bestämma ansiktsdrag som ger upphov till bedömningar av dessa dimensioner, och (iv) koppla resultaten till ett bredare evolutionärt sammanhang som kan förklara snabba men inte nödvändigtvis korrekta bedömningar från ansikten. Identifiering av de underliggande dimensionerna av ansiktsutvärdering. Även om människor utvärderar ansikten på flera drag dimensioner, dessa utvärderingar är i hög grad korrelerade med varandra [stödinformation (SI) Bild. S1............................................................................................................ För att identifiera de underliggande dimensionerna av ansiktsbedömning identifierade vi (i) egenskaper som spontant härrör från känslomässigt neutrala ansikten, (ii) samlade bedömningar av dessa egenskaper, och (iii) överlämnade dessa bedömningar till en huvudkomponentanalys (PCA). I det första skedet av projektet bad vi 55 deltagare att generera okonstruerade beskrivningar av ansikten (studie 1). Dessa beskrivningar klassificerades sedan i dragdimensioner. Fjorton dimensioner stod för 68 % av de 1100 beskrivningarna och valdes ut för efterföljande analyser. Deltagarna (totalt n 327; studier 2.1 till 2.15) ombads sedan att bedöma samma neutrala ansikten på dessa karaktärsdimensioner och dominans (tabell S1). Dominansen inkluderades på grund av denna egenskaps centrala betydelse i modeller för interpersonell perception (19). För två av dragen var överenskommelsen med internerna mycket låg, och de ingick inte i de efterföljande analyserna. Domarna för de återstående egenskaperna var mycket tillförlitliga ( Cronbachs  på 0.90; tabell S2). Den första huvudkomponenten (PC) stod för 63,3% av variansen och den andra PC stod för 18,3% av variansen av de genomsnittliga drag bedömningarna †. Alla positiva bedömningar (t.ex. attraktiva, ansvariga) hade positiva belastningar, och alla negativa bedömningar (t.ex. aggressiva) hade negativa belastningar på den första PC (tabell S3 ), vilket tyder på att det kan tolkas som valence utvärdering (20, 21). Domar av dominans, aggressivitet och förtroende hade den högsta laddningen på den andra PC, vilket tyder på att det kan tolkas som dominans utvärdering (19). Denna 2D-struktur av ansiktsbedömning överensstämmer med väletablerade dimensionella modeller av social perception (19, 22, 23). Till exempel Wiggins et al. (19, 23), börjar med en stor uppsättning egenskaper som beskriver interpersonella relationer, har visat att interpersonell perception kan beskrivas av två ortogonala dimensioner, tillhörighet och dominans, som liknar de dimensioner som identifieras här. Domar om pålitlighet var närmast i rymden till den första PC:n, och domslut om dominans var närmast den andra PC:n (Fig. S2 och tabell S3 ). För att få fram en lösning som var opartisk med avseende på dessa två domar överlämnade vi alla egenskapsbedömningar utom pålitlighet och dominans till en andra PCA. Medan tillförlitlighetsbedömningarna i hög grad korrelerade med den första (0,92) men inte med den andra PC:n (0,10), var dominansbedömningarna i hög grad korrelerade med den andra (0,87), men inte med den första PC:n (0,20; bild.  S3 ).............................................................................................................. Vi skapade också PC poäng viktas av frekvensen av användningen av de 11 egenskaper i de okonstruerade beskrivningar av ansikten (Tabell S1 ). Författarna förklarar ingen intressekonflikt. * Till vem korrespondens bör riktas på: Institutionen för psykologi, Green Hall, Princeton University, Princeton, NJ 08544-1010. E-post: atodorov@princeton.edu. † Den tredje persondatorn stod för 6 % av variansen (med ett eigenvärde) och hade ingen klar tolkning. Denna artikel innehåller stödjande information på www.pnas.org/cgi/content/fullständig/ 0805664105/DCSkomplemental.
I REF, Oostehof och Todorov insåg en rad beteendestudier inriktade på att identifiera de grundläggande underliggande dimensionerna av mänskliga ansiktsdrag utvärdering.
The functional basis of face evaluation.
{'venue': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'journal': 'Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America', 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}