Extra objekt som läggs till i en lista orsakar minne för de andra objekten att minska (list-längd effekt). I en av de aktuella studierna visar vi att stärkande (eller försvagning) vissa punkter på en lista skadar (hjälper) gratis återkallande av de återstående listan objekt. Detta kallas list-styrka effekt. I sju igenkänningsstudier var dock liststyrkan antingen obefintlig eller negativ. Detta gällde oavsett om förstärkningen åstadkoms genom extra studietid eller extra upprepningar. De sju studierna använde olika metoder för att kontrollera repetitionsstrategier och gav därigenom bevis mot möjligheten att resultaten berodde på omfördelning av repetition eller ansträngning från starkare till svagare poster inom en lista. Nuvarande modeller verkar inte kunna förutsäga dessa resultat. Vi föreslår att olika återvinningsåtgärder ligger till grund för återkallande och erkännande, som i SAM-modellen av Gillund och Shiffrin (1984), som kan göras för att passa resultaten med vissa relativt mindre ändringar. Glömma studeras ofta i modern experimentell psykologi som list-längd effekt: Poster på en längre lista är ihågkommet mindre bra än objekt på en kortare lista. Denna effekt är i huvudsak universell; den håller i paradigmerna för fri recall, cued recall och erkännande, bland annat (se Gillund & Shiffrin, 1984) och finns med extrem tillförlitlighet. Det är inte förvånande att alla modeller av minne och glömska har utformats med mekanismer som säkerställer förutsägelse av listlängdseffekten, så det är av stort teoretiskt intresse att undersöka relaterade fenomen. I den här artikeln frågar vi om förstärkning av vissa objekt (men inte alla), antingen genom att studera dem längre eller upprepa dem, minskar minnet för de återstående objekten på en lista. I grund och botten alla nuvarande modeller förutspår att en sådan list-styrka effekt bör uppstå. Figur 1 visar effekten. Listlängdseffekten skulle bli omedelbar om punkt 1 är bättre erkänd i förteckning 1 än förteckning 2. Effekten av liststyrkan skulle representeras av ett bättre erkännande av punkt 1 i förteckning 1 än i förteckning 3. Tulving och Hastie (1972, Experiment 1) visade att en upprepning av vissa objekt på en lista minskade antalet oupprepade objekt när det totala antalet olika objekt hölls konstant. Den list-styrka effekten har inte studerats i cied recall och erkännande paradigm och har inte studerats i paradigmer där objekt förstärks av längre studietider snarare än ökat antal presentationer. Denna artikel fokuserar på list-styrka effekt i erkännande paradigmer som utnyttjar fri och guined återkallande i några fall som kontroll villkor.
Till exempel, upprepa poster på en lista tenderar att underlätta deras erkännande utan förnedrande erkännande av andra poster (Noll list-styrka effekt REF ).
List-strength effect: I. Data and discussion
{'venue': 'Journal of Experimental Psychology: Learning, Memory, and Cognition', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}