Det har diskuterats mycket om rätten till förklaring i EU:s allmänna dataskyddsförordning och dess existens, förtjänster och nackdelar. Genomföra en rätt till förklaring som öppnar den "svarta rutan" för algoritmiskt beslutsfattande står inför stora rättsliga och tekniska hinder. Att förklara funktionaliteten hos komplexa algoritmiska beslutssystem och deras motivering i specifika fall är ett tekniskt utmanande problem. Vissa förklaringar kan vara föga meningsfulla för de registrerade och ge upphov till frågor kring deras värde. Registeransvariga har ett intresse av att inte lämna ut information om sina algoritmer som innehåller affärshemligheter, bryter mot andras rättigheter och friheter (t.ex. integritet), eller tillåter registrerade att spela eller manipulera beslutsfattande. Förklaringar av automatiserade beslut behöver inte vara beroende av att allmänheten förstår hur algoritmiska system fungerar. Även om tolkningsbarhet är av stor betydelse och bör eftersträvas, kan förklaringar i princip erbjudas utan att den svarta lådan öppnas. Om man betraktar förklaringar som ett sätt att hjälpa en registrerad att agera i stället för att bara förstå, kan man bedöma omfattningen av och innehållet i förklaringarna i enlighet med det specifika mål eller den specifika åtgärd som de är avsedda att stödja. Ur perspektivet av individer som påverkas av automatiserat beslutsfattande, föreslår vi tre mål för förklaringar: (1) att informera COUNTERFAKTUELLA FÖRKLARINGAR
Definition 1 (Faktisk förklaring REF ).
Counterfactual Explanations without Opening the Black Box: Automated Decisions and the GDPR
{'venue': 'Harvard Journal of Law&Technology, 2018', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Economics', 'Computer Science']}