Syftet med studien var att undersöka i vilken utsträckning symtomen från avancerade cancerpatienter omfattades av vårdjournalerna. På dagen för den första kontakten med vår palliativa vårdavdelning togs ett register, och på denna eller följande dag fyllde 56 patienter i frågeformulären EORTC Quality of Life Questionnaire (EORTC QLQ-C30), Edmonton Symptom Assessment System (ESAS) och Hospital Ångest and Depression Scale (HADS). Hos varje patient jämfördes den symtomatologi som rapporterades i de patientkompletterade frågeformulären med den symptomatologi som sjuksköterskan nämnde i vårdjournalen. Analysen visade på god samstämmighet i fråga om smärta och dålig fysisk funktion, men P ALLIATIVE CARE syftar till att lindra så många av patientens symtom som möjligt, vilket ger "den bästa livskvaliteten för patienter och deras familjer" (1). För att uppnå detta mål måste den medicinska personalen ha exakt kunskap om patientens tillstånd och behov, och vårdjournalen fungerar som ett viktigt instrument i behandlingen och vården av patienten. I idealfallet innehåller posten varje symptom och problem som patienten kan ha: om ett symptom inte nämns är det osannolikt att det kommer att behandlas. Det finns dock anledning att misstänka att yrkesverksamma inte alltid upptäcker alla aspekter av patientens symptomatologi. I en litteraturöversikt fann Sprangers och Aaronson (2) låga till måttliga nivåer av överensstämmelse mellan symtom som bedömts av patienten jämfört med symtom som bedömts av läkare eller sjuksköterska. I vår avdelning för palliativ medicin genomförs ett fyraårigt prospektivt forskningsprojekt, inklusive alla patienter som hänvisas till institutionen. Projektet syftar till att utvärdera effekten av palliativ vård och att utveckla och validera metoder för detta. Patienterna fyller i frågeformulär som bedömer deras fysiska och psykologiska symptomatologi. I en tidigare artikel (3) undersökte vi i vilken utsträckning läkarna kände igen symptomatologin som rapporterats i frågeformulär av palliativa vårdpatienter. Vi fann god konkordans när det gällde smärta, men 1080 patienter rapporterade andra symtom eller problem mycket oftare än sina sjuksköterskor. Skälen till dessa diskrepanser diskuteras. Det föreslås att sjuksköterskans kunskap om patientens symptomatologi kan uppnås genom mer systematisk screening eller genom överföring av information från patientens självbedömningsformulär till vårdjournalerna.
Flera studier har utvärderat effektiviteten av patienten själv-rating för olika typer av sjukdomar REF.
Symptom recognition in advanced cancer. A comparison of nursing records against patient self-rating.
{'venue': 'Acta anaesthesiologica Scandinavica', 'journal': 'Acta anaesthesiologica Scandinavica', 'mag_field_of_study': ['Medicine']}