Abstrakt. Tillkomsten av Internet har avsevärt förändrat den dagliga verksamheten för miljontals människor, med en av dem är hur människor kommunicerar där Instant Messaging (IM) och Voice over IP (VoIP) kommunikation har blivit allmänt förekommande. Även om IM-tillämpningar är allmänt förekommande kommunikationsverktyg nuförtiden, konstaterades det att den relevanta forskningen om ämnet bevisinsamling från IM-tjänster var begränsad. Anledningen är att en IM kan fungera som en mycket användbar men ändå mycket farlig plattform för offret och den misstänkte att kommunicera. Den ökade användningen av Instant Messengers på smarta telefoner har faktiskt blivit guldgruva för mobila och datortekniska experter. Spår och bevis kvar av ansökningar kan hållas på smarta telefoner och hämta dessa potentiella bevis med rätt rätt rätt rättsmedicinsk teknik krävs starkt. Nyligen, de flesta forskning på IM rättsmedicinska fokuserar på applikationer som WhatsApp, Viber och Skype. I litteraturen finns det dock mycket få kriminaltekniska analyser och jämförelser relaterade till IM-tillämpningar som WhatsApp, Viber och Skype och Tango på både iOS- och Android-plattformar, även om de totala användarna av denna applikation redan översteg 1 miljard. Därför presenterar vi i detta dokument kriminaltekniskt förvärv och analys av dessa fyra IM och VoIPs för både iOS och Android-plattformar. Vi försöker svara på hur bevis kan samlas in när IM-kommunikation används. Vi definierar också taxonomi för målartefakter för att vägleda och strukturera den efterföljande kriminaltekniska analysen. Slutligen gjordes en översyn av den information som kan bli tillgänglig via IM-leverantören. De uppnådda resultaten av denna forskning gav ingående svar på de typer av artefakter som kan identifieras genom dessa IM- och VoIP-tillämpningar. Vi jämför dessutom den rättsmedicinska analysen av dessa populära applikationer: WhatApp, Skype, Viber och Tango. [7]............................................................... Det blir uppenbart att IM-tillämpningar, på grund av sin popularitet, har potential att vara en rik källa till bevisvärde i brottsutredningar. För de flesta av dessa ansökningar kan dessutom den typ av information som kan samlas in i samband med en undersökning sträcka sig längre än till textmeddelanden. Europol har identifierat hotet om missbruk av IM-kommunikation från brottslingars sida för att underlätta deras olagliga verksamhet på grund av att det är svårare att övervaka eller reglera dessa tjänster [8]. Trots den stora förekomsten av IM-ansökningar har den publicerade forskningen om deras bevisvärde i brottsutredningar varit begränsad. Dessutom har den befintliga publicerade forskningen inte behandlat alla populära OS-plattformar och IM-tillämpningar, antingen på grund av att de inte alla fanns vid den tidpunkt då forskningen genomfördes eller den specifika IM-applikationen var inte så vanlig vid den tidpunkten för att dra till sig uppmärksamhet från djupa undersökningar. Som ett resultat av detta fungerade detta som den främsta drivkraften för att gå vidare med detta specifika problem, eftersom en lösning på problemet skulle åtgärda klyftan i den befintliga publicerade forskningen och bidra till dess fortsatta framsteg. I denna uppsats presenterar vi kriminaltekniskt förvärv och analys av fyra VoIPs: WhatsApp, Skype, Viber och Tango för både iOS och Android-plattformar. De är de mest populära IM-appar eftersom deras totala användare redan överstiger 1 miljard [23] [24] [26]. Det finns faktiskt, såvitt vi vet, ingen publicerad forskning om rättstekniska artefakter av Tango samt en jämförelse av rättsmedicinska analyser av dessa fyra IM. Faktum är att de flesta av den publicerade forskningen har fokuserat på Android-enheter medan iOS-baserade enheter inte har undersökts i stor utsträckning. I detta dokument vill vi svara på hur bevis kan samlas in när dessa IM:s kommunikationer används. För att ge svar på detta problem är tanken att välja ett antal IMs-tjänster och operativsystem baserat på aktuell popularitet och genomföra testkommunikation för ytterligare analys. Dessutom definierades en taxonomi för målartefakter för att vägleda och strukturera efterföljande kriminaltekniska analyser. Utöver den rättsmedicinska analysen undersöktes alternativa beviskällor såsom möjligheten att klona IM-sessionen och utföra kommunikationsavlyssning. Slutligen gjordes en översyn av den information som kan bli tillgänglig via säljaren. På grundval av detta tillvägagångssätt genomfördes också experimentella tester för att identifiera potentiella rättstekniska artefakter för dessa IM-tillämpningar. Resten av detta dokument är uppbyggt på följande sätt: I avsnitt 2 behandlas den litteraturundersökning och det relevanta arbete som har utförts inom området. I avsnitt 3 beskrivs förvärvstekniker för att ta itu med det problem som identifieras i detta avsnitt. I avsnitt 4 presenteras utvärderingen och diskussionen om resultaten av tillämpningen av den antagna strategin för att lösa problemet. I avsnitt 5 sammanfattas slutligen några avslutande kommentarer och diskuteras ett framtida arbete. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
I Ref betonades också den växande oron för att direktmeddelanden används av brottslingar för att kommunicera med offer eller för att undvika upptäckt.
Forensics Acquisition and Analysis of instant messaging and VoIP applications
{'venue': 'ArXiv', 'journal': 'ArXiv', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}