Abstract Research in the learning and assessment of student writing visar att många studenter tycker att akademiskt skrivande är en utmaning att lära sig, med juridiskt skrivande utan undantag. Det är ett viktigt mål att förbättra tillgången till och kvaliteten på feedback i rätt tid. Den tidsödande karaktären av att bedöma skrivandet gör det dock opraktiskt för instruktörer att ge snabb och detaljerad feedback på hundratals utkast till texter som kan förbättras innan de lämnas in. I detta dokument beskrivs utformningen av ett verktyg för behandling av naturligt språk (NLP) för att ge sådant stöd. Vi rapporterar framsteg i utvecklingen av en webbapplikation kallad AWA (Academic Writing Analytics), som har testats i en civilrättsexamen. Vi beskriver: den underliggande NLP-plattformen och den deltagande designprocess genom vilken lagen akademiska och analytiska team testade och förfinade en befintlig retorisk tolk för disciplinen; användargränssnittet design och utvärdering process; och feedback från studenter, som var i stort sett positiv, men också identifiera viktiga frågor att ta itu med. Vi diskuterar hur vår strategi är placerad i relation till oron kring automatiserad uppsatsgradering och hur AWA kan ge mer handlingskraftig feedback till studenter. Vi avslutar med att överväga hur denna designprocess tar itu med utmaningen att göra explicit till Int J Artif Intell Educ (2018) Kritiskt, analytiskt skrivande är en viktig färdighet i lärande, särskilt i högskolesammanhang, och för sysselsättning i de flesta kunskapsintensiva yrken (National Commission On Writing 2003; OECD och Statistics Canada 2010). På samma sätt i rättsliga sammanhang är skrivandet både ett " handelsverktyg" och ett verktyg att tänka med - att ägna sig åt att "skriva till lära" genom att överväga tillämpningen av rättsliga sammanhang genom skriftliga juridiska dokument (Parker 1997). I en amerikansk rapport från 1992, allmänt känd som MacCrate-rapporten (Task Force on Law Schools and the Profession: Climing the Gap 1992), konstateras att även om det är viktigt för advokater att lära sig effektiva kommunikationsmetoder (inklusive analytiskt skrivande), finns det i själva verket en koppling mellan praxis och juridisk utbildning av advokater med för lite fokus på denna kommunikation i juridisk utbildning. Den efterföljande "Carnegie-rapporten" (Sullivan m.fl. 2007) gav upphov till liknande farhågor, vilket tyder på att det finns ett behov av reformer av bedömningsmetoder med ökad fokus på rättsliga förfaranden och praxis i fråga om produkter. I det sammanhang som beskrivs i detta arbete, över de kvalifikationer som erbjuds av University of Technology Sydney (UTS) Law Faculty, kritisk analys och utvärdering, forskningsfärdigheter (för att hitta, syntetisera och utvärdera relevant information), och kommunikation och samarbete (med hjälp av engelska effektivt för att informera, analysera, rapportera och övertyga i en lämplig - ofta skrivna - medium), alla lyfts fram som kärnattribut. Även om det finns stora skillnader internationellt när det gäller betoningen på att skriva inom grundutbildning (Todd 2013), finns det tydliga likheter mellan de engelsktalande länderna och betoningen på skriftlig kommunikation inom juridisk utbildning. Att lära sig lagen handlar inte bara om att memorera och minnas innehållet i "lagen", utan om att tänka som en advokat - förmågan att bearbeta, analysera och tillämpa lagen (Beazley 2004); förmågor som i grunden är knutna till skrivande. Förarbete visar på ett samband mellan betyg i specifika skrivkurser (vanligt i det amerikanska sammanhanget) och framgång i andra juridiska kurser (Clark 2013). Undervisning akademiskt skrivande erkänns som en utmaning över den högre utbildningen (Ganobcsik-Williams 2006) med en skillnad mellan de mer ytliga presentationskriterier som studenter ofta bedömer sitt arbete, och nivån av analytisk argumentation som utbildare söker (Andrews 2009; Lea and Street 1998; Lillis och Turner 2001; Norton 1990). Som ett fält lägger lagen stor vikt vid argumentation, men bevis tyder på att dess effektiva undervisning har visat sig vara en utmaning. En undersökning av amerikanska domare, praktiker och juridiska lärare visade till exempel på en allmän allmänt dålig syn på nyutexaminerades skrivfärdigheter (Kosse och ButleRitchie 2003). Dessa respondenter rapporterar skrivande som saknar fokus; ett utvecklat tema; struktur; övertygande argument eller analys; syntes och auktoritetsanalys; tillsammans med fel i, En uppsättning diskussion och vägledning litteratur har dykt upp för att lära sig god praxis i skrift väl i lagen. Dessa sträcker sig från diskussioner om den eleganta kombinationen av klarhet, koncision och engagerande skrivande (Osbeck 2012), till mycket specifika farhågor om en preferens för vanlig engelska över jargong och legalese (Stark 1984) -en oro delas av domare (över ålder och demografi) som finner klar engelska mer övertygande (Flammer 2010). Andra ger särskild vägledning (se, för exempel, Goldstein och Lieberman 2002; Murumba 1991; Samuelson 1984) som klargör att viktiga delar av god juridisk skrift inkluderar: Asserting en avhandling (uppifrån), utveckla ett argument genom användning av analys och syntes av källor, fakta och juridiska argument (vägda på ett mätt sätt); och skriva i en tydlig, enkel, direkt eller konkret ton. För att ta itu med oron för skriftlig kommunikation har rättstillämpare argumenterat för en ökad fokusering på processen att skriva i både kursplaner och bedömningar. I det juridiska sammanhanget (främst i amerikanska rättsskolor) har det förekommit uppmaningar om råd i skrivande mentorskap för att fokusera på underliggande analys, snarare än strukturella egenskaper, (Gionfriddo et al. 2009 ); och för ändringar i bedömningspraxis, med användning av empiriska studier för att motivera (och bedöma effekterna av) dessa förändringar Hos UTS studenter antas vanligtvis till en lagexamen på styrkan av mycket goda skolresultat eller efter framgångsrikt slutförande av en grundexamen. Som en allmän regel har båda kohorterna starka skrivfärdigheter. Vi identifierade dock att när eleverna inbjöds att själv bedöma sitt eget skrivande med hjälp av det formella rubricet tenderade de att övervärdera sitt skrivande. Om juridikstudenter inte får lära sig att bedöma sitt eget skriftliga arbete på ett meningsfullt sätt medan de är på universitetet, kommer det inte att vara troligt att de lär sig denna färdighet i praktiken. Ändå är det i juridisk praxis som skickligheten är mest nödvändig. De yrkesmässiga och etiska skyldigheter som åläggs rättstillämpare innebär att de alltid måste tänka på vad och hur de skriver. Det mesta av vad advokater gör är att läsa, skriva och kritisera korrespondens, bevis, råd och instruktioner. De metakognitiva processer som är involverade i att bedöma kvaliteten på det skriftliga arbetet, i synnerhet den egna, är sofistikerade. Stipendiet på denna punkt ger faktiskt ett negativt intryck av elevernas förmåga att förbättra sina självbedömningar. Forskning visar att människor ofta har en felaktig mental modell av hur de lär sig och minns, vilket gör dem benägna att både missbedöma och misshantera sitt eget lärande (Bjork et al. 2013)................................................................. När studenterna får lära sig att kalibrera sina självgranskningar till instruktör Int J Artif Intell Educ (2018) 28:1-28 3 definierade bedömningskriterier förbättras deras läranderesultat (Boud et al. 2013 (Boud m.fl.) , 2015......................................... Det är viktigt att självrannsakan utformas på ett sådant sätt att den är formgivande när det gäller att göra kritiska bedömningar av den granskade skriftens kvalitet. En mekanism eller ett ingripande som får eleverna att stanna upp och ställa strategiska frågor om innehållet och kvaliteten i deras skrivande skulle kunna fungera som ett incitament till korrekturläsning och göra de kritiska bedömningar som krävs för meningsfull självövervakning. I slutändan försöker vi bygga upp studenternas förmåga att bedöma sig själva lika exakt som en expert bedömer dem, vilket Boud har hävdat, är den typ av Bhållbar bedömning som behövs för livslångt lärande (Boud 2000). Ett sätt att stödja en sådan anpassning är att automatisera tillhandahållandet av formativ återkoppling om riktigheten i studenternas självbedömning, eller själva skrivandet. I själva verket har en forskningslinje utvecklats för att analysera studentskrivande genom automatiserade uppsatsscoring- eller utvärderingssystem (AEE). Dessa system har framgångsrikt använts i en sammanfattande bedömning av begränsade uppgifter, med belägg som tyder på allmänt hög tillförlitlighet mellan automatiserade bedömningar och instruktörsbedömningar (se t.ex. diskussioner under hela Shermis och Burstein 2013), med viss kritik mot detta arbete som växer fram (Ericsson och Haswell 2006). Sådana system har varit inriktade på både sammanfattande och formativa syften. Dessa tillvägagångssätt har dock tenderat att utforska semantiskt innehåll (dvs. de ämnen eller teman som diskuteras) och syntaktisk struktur (dvs. ytnivåstrukturerna i texten), med en viss analys av sammanhållningen (se särskilt McNamara m.fl. 2014 ), men mindre fokus på retorisk struktur (dvs. uttryck för rörelser i en argumenterande struktur). Dessutom har dessa system i allmänhet inte tillämpats på formativ självbedömning vid oavslutade skrivuppdrag. Den forskning som beskrivs i denna uppsats tillämpar ett verktyg för behandling av naturligt språk (NLP) för retorisk tolkning av sammanhanget för juridisk uppsatsskrivning. NLP-kapaciteten i AWA utvecklas för närvarande som en anpassning av den retoriska tolkningsmodulen (Sándor 2007) i Xerox Incremental Parser (XIP) (Aït-Mokhtar et al. 2002) på det rättsliga området. Parsern är utformad för att upptäcka meningar som reflekterar framträdande retoriska rörelser i analytiska texter (som forskningsartiklar och rapporter). Termen retorisk rörelse infördes av Swales (1990) för att karakterisera de kommunikativa funktioner som finns i vetenskaplig argumentation. Swales definierar retoriska åtgärder som att ange det relevanta problemet, visa luckor eller föreslå lösningar. Retoriska rörelser förmedlas vanligen genom sekvenser av meningar, och ofta görs de explicita av mer eller mindre standardiserade diskursmönster, som bidrar till att formulera författarens argumentationsstrategi (t.ex. I detta dokument beskriver vi...-att ange det relevanta problemet, I motsats till tidigare idéer...-att ange luckor, I detta dokument har vi visat...-förslag lösningar). Målet med XIP:s retoriska tolkning är att upptäcka de återkommande mönster som tyder på retoriska rörelser i vad vi kallar retoriskt framträdande meningar. Retoriskt framträdande meningar har med framgång indikerat relevanta innehållselement i olika text-mining uppgifter. Till exempel, betydligt ny forskning upptäcks genom att upptäcka ett litet antal Bparadigm skift^i tiotusentals biomedicinska forskning abstracts (Lisacek et al. 2005 ) genom identifiering av framträdande meningar som innehåller diskursmönster som förmedlar kontrast mellan tidigare resultat och nya experimentella bevis. En annan ansökan upptäcker framträdande meningar som beskriver 4 Int J Artif Intell Educ (2018) 28:1-28 forskningsproblem och sammanfattande uttalanden. Denna ansökan prövades för att hjälpa akademiska expertgranskare att förstå huvudpunkterna i forskningsrapporter (Sándor och Vorndran 2009) och projektutvärderare att ta fram nyckelbudskap från bidragsmottagares projektrapporter (De Liddo et al. 2012)................................................................. Dessutom, som vi beskriver senare (Tabell 1) dessa drag kan kartläggas till en rubric struktur i det juridiska skriftliga sammanhanget. Den analytiska modulen i AWA 1 anger följande typer av framträdande meningar (betecknas i texten med markering och en "Function Key -se nästa avsnitt): Sammanfatta frågor (beskriv artikelns plan, mål och slutsatser) (S), beskriva bakgrundskunskap (B), kontrastera idéer (C), betona viktiga idéer (E), nämna nya idéer (N), peka på överraskande fakta, resultat, etc. (S), beskrivning av en öppen fråga eller otillräcklig kunskap (Q), och erkännande av forskningstrender (T). Sammanfattning är relaterad till Swales retoriska rörelser som anger relevanta problem och förslag lösningar, medan alla andra meningar typer karakteriserar problemformulering, som AWA användargränssnitt refererar till kollektivt som viktiga meningar. Vår typologi för viktiga domar har utvecklats som ett resultat av upptäckten av återkommande diskursmönster i referentgranskade forskningsartiklar hämtade från en mängd olika områden, bland annat samhällsvetenskap och biomedicin. Några exempel på diskursmönster visas i bild. 1................................................................ Typologin är robust i de text-mining uppgifter som nämns ovan (De Liddo et al. 2012; Lisacek m.fl. 2005 ; Sándor och Vorndran 2009) -men är utformad för att ändras om en ny domän fastställer behovet av att upptäcka ytterligare retoriska rörelser. Den retoriska tolkningen är genomförandet av ramverket för begreppsmatchning (Sándor m.fl. 2006 ), som modellerar de framträdande diskursmönstren som momentiationer av syntaktiskt relaterade 2 ord och uttryck som förmedlar konstituerande begrepp. Till exempel, meningar som kontrasterar idéer innehåller ett par syntaktiskt relaterade ord eller uttryck som förmedlar begreppen Bcontrast^ och Bidea/mental operation^. Således är följande 3 syntaktiskt och semantiskt olika meningar alla märkta 'C' av AWA, eftersom orden i fetstil matchar detta mönster: utmaning, behov, misslyckande och skift förmedla Bcontrastâ nd identifiera, belyser, demonstrera och föreställningar förmedlar Bidea / mental operation^. De två klasserna av ord är syntaktiskt relaterade i alla de tre meningarna: C Den andra utmaningen är att identifiera olika typer av SLA och deras tillhörande teknik och användningsområden. C Detta belyser följaktligen det väsentliga behovet av reparation. C Slutligen visar olika lösningar och det pragmatiska misslyckandet eller framgångarna för dessa med avseende på rättspraxis samt de föreställningar som Keane framfört i synnerhet en förskjutning av den nuvarande ideologin kring upptäckten. Dessa tre meningar karakteriserar analytiska frågor genom att identifiera en utmaning, lyfta fram ett behov, visa misslyckande och diskutera begreppet förändring. Frågan vi undersöker i denna uppsats är om det är möjligt att utforma automatiskt genererade signaler för civiljuridiska studenter och pedagoger om förekomsten av värderade kvaliteter i 1 AWA har också en modul för att analysera reflekterande skrivande baserat på Xerox Reflective Parser (Shum et al. 2016)................................................................. 2 Syntaktiska relationer är t.ex. ämne, objekt, modifier, preposition, etc. Int J Artif Intell Educ (2018) 28:1-28 5 studenter skriver, och hur dessa signaler kan tjäna som formgivande feedback till studenter när de skriver sina texter. I resten av detta dokument presenterar vi kort AWA webbapplikationen, som beskriver dess arkitektur och användargränssnitt. Utvärderingen av verktyget redovisas i termer av hur vi strukturerade en juridisk skrivande akademikers feedback för att förfina den retoriska parser som implementerats i AWA, och metoden för att skörda studentfeedback. Vi analyserar sedan studentfeedback, innan vi avslutar med en diskussion om hur nuvarande begränsningar kan hanteras, och utmaningen med Balgorithmic accountability^, ett bredare intresse i kritisk diskurs om data i samhället. AWA Web Application UTS har utvecklat en slutanvändarapplikation avsedd för studenter och personal. Verktyget Academic Writing Analytics (AWA) introduceras nedan när det gäller NLP-funktioner, arkitektur och användargränssnitt. AWA v1 som beskrivs här är implementerad i Introduction (S) (C) Med utgångspunkt från stipendiet, kommer denna uppsats kommer att hävda att australiensisk domstolspersonal bör överväga att använda sociala medier för att öka förtroendet för rättsväsendet. • Avhandlingsförklaring • Sammanfattning och viktigt • Uppsatsplan • Sammanfattningsinnehåll (C) I vilken utsträckning en mellandomstol kan åta sig att omdefiniera lagen som den anser lämpligt – särskilt när den ställs inför en dom från en domstol i en annan jurisdiktion men med samma ställning i den rättsliga hierarkin – höjs olika frågor. • Viktigt • Kunskap, tillämpning och förståelse av CPA, UCPR och gemenskapsrätt • (E) För det första är frågan av allmän betydelse, och det faktum att försök görs i företagsinsolvenser för att förlita sig på denna form av ansvar, gör en korrekt förståelse av den andra delen viktig, så att dess tillämpning inte visar sig vara orättvis. • Kartläggning av relevanta frågor • Betoning Kontrasterande idéer (C) Slutligen visar olika lösningar och de pragmatiska misslyckandena eller framgångarna för dessa när det gäller rättspraxis samt de föreställningar som Keane framfört i synnerhet en förskjutning av den nuvarande ideologin kring upptäckter. • Utveckling av sammanhängande och övertygande argument • - Sammanfattningsvis kan Blaw i praktiken anses ha många skillnader och många likheter med Blaw i böcker^ enligt den ögonblicksbild jag fick från mina besök vid civil- och brottmålsdomstolarna. Att samla teman och besvara den fråga som ställdes i inledningen. • Sammanfattning och viktigt 6 Int J Artif Intell Educ (2018) 28:1-28 PHP, medan v2 för närvarande är under utveckling i Ruby-on-Rails. Dessa fungerar i konfigurationer som godkänts av universitetets IT-avdelning för att säkerställa att eftersom vi bygger förtroende för dess effektivitet, är den redo för bredare utbyggnad efter behov. AWA:s arkitektur (Fig. 2) är utformad för att leverera följande funktioner, över alla större webbläsare och mobila enheter: & Autentisera användare med hjälp av universitetets referenser, identifiera deras fakultet & nuvarande disciplinspecifika provtexter användare kan experimentera med, och disciplinspecifika exempel i användarguiden & Acceptera vanlig textinmatning från användaren (förfalskad från källa) Retorisk analys i Xerox Analytic Parser genomförs genom Xerox Incremental Parser (XIP) med syntaktisk tolkning, dedikerade lexikon och mönstermatchning regler. Syntaktisk tolkning extraherar syntaktiska beroenden (t.ex. den mellan Bchallenge^ och identifiera^i meningen ovan), medan lexikonen innehåller listor över ord och uttryck som är förknippade med de grundläggande begreppen, och de mönstermatchande reglerna väljer de meningar som innehåller beroenden som instancerar par av begrepp som är nödvändiga för att förmedla de etiketter som tilldelas retoriskt framträdande meningar (t.ex. Bcontrast^+ Bidea/ mental operation^= Kontrastidé). Som beskrivits ovan är dessa retoriska drag: Sammanfattning av frågor (beskrivning av artikelns plan, mål och slutsatser) (S), beskrivning av bakgrundskunskap (B), kontrasterande idéer (C), betoning av viktiga idéer (E), omnämnande av nya idéer (N), påpekande av överraskande fakta, resultat, etc. (S), beskrivning av en öppen fråga eller otillräcklig kunskap (Q), och erkännande av forskningstrender (T). I den första prototypen av AWA har vi valt att representera alla de framträdande meningstyper som upptäckts av XIP, men våra analyser visar att vissa av dem inte är särskilt relevanta på det rättsliga området. Således kan vi i framtiden utelämna de irrelevanta drag som (B), (Q) och (T), som är karakteristiska drag i empiriska analyser, eftersom deras mål är kunskapsackumulering, i motsats till juridiska analyser (och samhällsvetenskap i allmänhet) där författarna Bnegotiate^around fakta och tolkningar (Åström och Sándor 2009). De vanligaste etiketterna är de som förekommer i någon form av analytisk skrift, (S), (C) och (E). Den NLP kapacitet som tillhandahålls av XIP retorisk tolk har utvecklats till ett praktiskt verktyg för att producera en användarupplevelse tillräckligt bra att studenter och akademiker är kapabla och villiga att engagera sig i det. Medan XIP:s retoriska tolk har varit i utveckling i över ett decennium, är det först under det senaste året som en ansökan om utbildning för slutanvändare har tagits fram. I motsats till forskningsprototyper och produkter för automatiserad klassificering utformar vi AWA:s feedback inte som ett sammanfattande betyg, utan som ett sätt att ge formgivande vägledning för att förbättra utkastskrivandet. AWA antar metaforen att få feedback från en kollega som har använt olika färgade highlighters för att uppmärksamma meningar hon fann intressanta av någon anledning. Även om det är utformat som ett gränssnitt "walk up and use" som inte kräver någon utbildning, introduceras studenterna först till AWA genom en personlig genomgång, ibland i samband med undervisning om akademiskt skrivande som de skulle få i vilket fall som helst från skrivstödstjänster i UTS. Under denna session betonas det för dem att det är en prototyp i utveckling, och att de bör vara kritiska till dess resultat om de inte håller med om det (se diskussionen för vidare reflektion om formativa kontra sammanfattande bedömning). 8 Int J Artif Intell Educ (2018) 28:1-28 När studenterna loggar in för de första tillfällena välkomnas de som nya användare och uppmanas att besöka guiden som presenterar disciplinspecifika provtexter och exempel på varje retoriskt drag som AWA känner igen. Om akademikerna inte har lämnat sådana exempel ser de standardprover. Användarna klistrar in i sin text och skickar in den för analys. AWA returnerar en rad visualiseringar, illustrerade i figurer. 3 och 4. Dessutom visualiseras en del grundläggande statistik som visar retoriska rörelsefrekvenser, vid sidan av 1) ett ordmoln och 2) de nyckelbegrepp, platser och människor som nämns i texten. Användargränssnittets design har varit genom många iterationer, baserat på timmar av testning med akademiker från många UTS fakulteter och enheter. En tankeväckande metod och skärminspelningar användes tillsammans med team då de arbetade ensamma, eller i par/triader, för att analysera och diskutera studenttexter i AWA, medan forskaren lockade dem till tankar, och förklarade hur systemet fungerade. Vi felsökade gradvis designen som vi experimenterade med olika sätt att se till att användarna kunde navigera systemet smidigt. 3 Bortsett från användbarhet var nästa fråga om AWA:s resultat upplevdes som akademiskt trovärdigt av civiljuristen och hennes studenter. Hittills har vi rapporterat statistiska samband mellan frekvensen av vissa XIP-klassificeringar och kvaliteten på engelska litteraturuppsatser (Simsek et al. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Dock har testning av användarupplevelse ännu inte rapporterats; denna applikation till den juridiska domänen ger ett första steg för att rulla ut till studenter inom en och samma domän. Forskningsmetoder och design I den forskning som beskrivs i denna uppsats, ett samarbete mellan en juristfakultativ akademiker (den 3:e författaren), analysforskare (de 1:a och 2:a författarna), en lingvist (den 4:e författaren) och en applikationsutvecklare (den siste författaren), tog vi upp frågan om huruvida AWA-verktyget med fördel kunde förgrunda den typ av retoriska rörelser av intresse för en juridisk uppgift. Först gjordes en anpassning mellan bedömningskriterierna och de retoriska åtgärder som fastställts av XIP för att fastställa om verktyget är lämpligt för att ge återkoppling om den särskilda uppgiften. Verktygets effektivitet utvärderades sedan med den juridiska-fakultativa akademiska ge en noggrann analys av noggrannheten hos tolken för att upptäcka de framträdande retoriska strukturer i ett urval av essäer. Slutligen inbjöds en grupp studenter att engagera sig i verktyget och ge feedback, med 40 som gick med på att göra det och skicka sina uppsatser till AWA, som beskrivs i avsnitten om studentutvärdering och feedback. Den rättskurs i vilken AWA-verktyget utvecklas har en etablerad rubric, mot vilken anpassning med retoriska drag drogs. Detta rubric poängsätter ett antal aspekter på en 1-5 skala (otillfredsställande, tillfredsställande, bra, mycket bra, 3 Systemet är för närvarande endast tillgängligt för internt bruk. Vi utvecklar dock ytterligare resurser (använda guider, screencasts, etc.) som kommer att läggas ut på den offentliga projektwebbplatsen https://utscic.edu.au/tools/awa/. Int J Artif Intell Educ (2018) 28:1-28 9 utmärkt) i linje med UTS betygssystem. Rubriken är uppbyggd kring särskilda typer av flyttstudenter bör göra i sina texter, anpassa dessa till avsnitt som studenterna bör använda för att strukturera sin text. Uppsats var 2000 ord i längden, om ett ämne av relevans för civilrätt, med en rad möjliga frågor som ges till studenter, till exempel: Begreppet och innebörden av god tro i förhandlingar och alternativ tvistlösning (ADR) processer, tillsammans med en artikulation av vilka åtgärder som krävs för att uppfylla en god tro skyldighet eller för att stödja god tro förhandlingar, kan bäst beskrivas som ett pågående "arbete" i Australien. Vilka handlingar tror du krävs av utövare för att uppfylla dessa plikter i god tro? Tror du att det är möjligt för våra domstolar att driva igenom Studenter blir därför ombedda att skriva en argumentativ uppsats, som bildar en avhandling eller position i relation till frågan. De rubriska facetter som används i denna kurs är:
Dessa produkter kan vara inriktade på en särskild typ av skrivande såsom college akademiska eller juridiska skrivande REF; de är ofta utformade för att automatiskt upptäcka och undervisa en fördefinierad uppsättning egenskaper som förknippas med "bra" essäer.
Designing Academic Writing Analytics for Civil Law Student Self-Assessment
{'venue': 'International Journal of Artificial Intelligence in Education', 'journal': 'International Journal of Artificial Intelligence in Education', 'mag_field_of_study': ['Computer Science']}