tic galler kompletterade den anpassningsfärg som presenteras med samma randorientering. Med checkerboard test stimuli verkade rutor röda och diamanter verkade gröna (x2= 18.12, d.f. = 2, P < 001). Eftersom kontingenta eftereffekter erhölls när Fourier komponenter i checkerboard test stimuli var orienterade i samma riktning som motsvarande rivning anpassning stimuli, Fourier komponenter i test stimuli snarare än deras kanter är kritiska för kontingent färg efterverkningar. De observerade frekvenserna av fullständiga och partiella aftereffects var i stort sett desamma med checkerboard tester som med gallring test stimuli, så effekterna är av ungefär samma storlek. Så vitt vi vet är dessa data de första som anger att färgen är kodad med frekvensspecifik (i motsats till funktionsspecifik) information. Detta är viktigt, eftersom de förutsägelser om Fourier-liknande mekanismer som har föreslagits av uppgifter som erhållits med tröskelåtgärder (3, 5) eller kreditvärderingsförfaranden (4) förlängs. Följaktligen bär dessa data på olika färgefterverkningar beroende på mönster (1, 8) genom att föreslå en grundläggande process under vilken mänskliga perceptuella svar på olika figurella stimuli kan förenas. En del hänsyn (9) har tagits till tanken att färgefterverkningar beroende på mönster härrör från högre ordning samband mellan enkla färgmekanismer och mönsterspecifika processer. Om en sådan föreningsprocess är inblandad i dessa efterverkningar är vårt förfarande ett indirekt sätt att studera mekanismer för frekvensanalys. De resultat som rapporteras här är troligen begränsade till medelhöga och höga rumsliga frekvenser. Som Kelly (5) har påpekat, om de grundläggande frekvenserna av galler och schackbrädor sänks, blir galler och kontroller logiskt oskiljaktiga, och det bör inte finnas någon skillnad mellan anpassningseffekterna av var och en. Så vitt vi vet är dessa data de första som anger att färgen är kodad med frekvensspecifik (i motsats till funktionsspecifik) information. Detta är viktigt, eftersom de förutsägelser om Fourier-liknande mekanismer som har föreslagits av uppgifter som erhållits med tröskelåtgärder (3, 5) eller kreditvärderingsförfaranden (4) förlängs. Följaktligen bär dessa data på olika färgefterverkningar beroende på mönster (1, 8) genom att föreslå en grundläggande process under vilken mänskliga perceptuella svar på olika figurella stimuli kan förenas. En del hänsyn (9) har tagits till tanken att färgefterverkningar beroende på mönster härrör från högre ordning samband mellan enkla färgmekanismer och mönsterspecifika processer. Om en sådan föreningsprocess är inblandad i dessa efterverkningar är vårt förfarande ett indirekt sätt att studera mekanismer för frekvensanalys. De resultat som rapporteras här är troligen begränsade till medelhöga och höga rumsliga frekvenser. Som Kelly (5) McCollough (1) var den första att notera att färgade aftereffects kunde göras beroende av mönstret för att anpassa stimuli. Efterverkningarna produceras genom att individerna anpassas till par av kromatiska mönster som alterneras varannan sekund. Ämnen visar därefter akromatiska versioner av samma mönster. Om försökspersonerna rapporterar varje akromatisk mönster att tinged med komplementet av färgen som finns i mönstret under anpassning, var mönstren bearbetas av olika färg-och mönsterkänsliga neurala kanaler. Om ingen färg syns antas mönstren ha bearbetats av samma kanal och avbrutit varandra. I McColloughs ursprungliga tidning var anpassningsstimulans identiska galler av olika inriktning. Upptäckten av kromatiska efterverkningar i hennes experiment var därför bevis på orienteringsselektivitet i det visuella systemet. På senare tid har mönsterspecifika färgefterverkningar använts för att visa kanaler som är känsliga för rumslig frekvens (2, 3) och rörelse (4). Liknande kanaler har hittats i studier där en mängd andra psykofysiska tekniker användes (5). Även om det bestrids (6), har mönsterspecifika färgefterverkningar baserade på visuella egenskaper såsom kurvor (7) och vinklar (8) rapporterats. McCollough tilldelade ursprungligen orienteringsspecifika effekter till kantkänsliga neurala enheter av typen som upptäcktes av Hubel och Wiesel (9). De flesta efterföljande forskare har fortsatt att tillskriva efterverkningarna kantdetektorer (10). I de flesta studier har kvadratiska eller rektangulära galler med kanter och grundläggande Fourier komponenter i samma orientering använts. Syftet med vårt experiment är att visa att Fourier analys (11) bättre kan redogöra för McCollough (1) var den första att notera att färgade efterverkningar kan göras beroende av mönstret för anpassning stimuli. Efterverkningarna produceras genom att individerna anpassas till par av kromatiska mönster som alterneras varannan sekund. Ämnen visar därefter akromatiska versioner av samma mönster. Om försökspersonerna rapporterar varje akromatisk mönster att tinged med komplementet av färgen som finns i mönstret under anpassning, var mönstren bearbetas av olika färg-och mönsterkänsliga neurala kanaler. Om ingen färg syns antas mönstren ha bearbetats av samma kanal och avbrutit varandra. I McColloughs ursprungliga tidning var anpassningsstimulans identiska galler av olika inriktning. Upptäckten av kromatiska efterverkningar i hennes experiment var därför bevis på orienteringsselektivitet i det visuella systemet. På senare tid har mönsterspecifika färgefterverkningar använts för att visa kanaler som är känsliga för rumslig frekvens (2, 3) och rörelse (4). Liknande kanaler har hittats i studier där en mängd andra psykofysiska tekniker användes (5). Även om det bestrids (6), mönsterspecifika färgefterverkningar baserade på visuella egenskaper såsom kurvor (7) En cykel av ljus och mörka kontrollelement subtated en visuell vinkel på 0,18? längs kantaxeln. Detta motsvarar en period av fyrkantsgaller med en rumslig frekvens på 5,6 cykler per grad av visuell vinkel. Frekvens anges på detta sätt användes för att karakterisera checkerboard mönster av en given kontrollstorlek. Efter anpassning tittade försökspersonerna på de akromatiska testmönstren (Fig. 1).................................................................. Försökspersonerna testades på nio liknande mönster som endast varierade i den rumsliga frekvensen av komponentgaller. En analys som behandlar mönster som en samling av kanter förutsäger att efterverkningarna av röda upprätt och grön sneda checkerboard parningar bör vara gröna i 0?och 90? Ritningar, och rött i 45:an? Och 135? Ritningar. Kelly (12) har påpekat att de grundläggande Fourier komponenterna i en upprätt checkerboard är inriktade på 45? och 135?. Därför, Fourier analys förutsäger att den röda upprätt checkerboard bör producera en grön eftereffekt i 45? Och 135:an? Ritningar. Omvänt, grön sned kontroll-147 bearbetning av mönster än en analys som behandlar rumsliga stimuli som samlingar av visuella funktioner. Anpassningsmönstren valdes så att kanterna och de grundläggande Fourier komponenterna låg i olika riktningar; förutsägelserna av Fourier och funktionsanalyser var alltså i konflikt. Tre erfarna och två naiva försökspersoner anpassade i 15 minuter till högkontrastkromatiska schackbräden projicerade på en vit skärm av en projektor. Tre av försökspersonerna såg en röd upprätt checkerboard (kanter på 0? och 90?) växla var tionde sekund med en grön sned (kanter på 45? och 135?). De andra två ämnena anpassade till omvänd parning av färg och orientering. En cykel av ljus och mörka kontrollelement subtated en visuell vinkel på 0,18? längs kantaxeln. Detta motsvarar en period av fyrkantsgaller med en rumslig frekvens på 5,6 cykler per grad av visuell vinkel. Frekvens anges på detta sätt användes för att karakterisera checkerboard mönster av en given kontrollstorlek. Efter anpassning tittade försökspersonerna på de akromatiska testmönstren (Fig. 1).................................................................. Försökspersonerna testades på nio liknande mönster som endast varierade i den rumsliga frekvensen av komponentgaller. En analys som behandlar mönster som en samling av kanter förutsäger att efterbrädorna har sina grundläggande Fourier komponenter inriktade på 0? och 90?, så att röda efterverkningar bör ses i dessa riktningar. Alla fem försökspersoner rapporterade med säkerhet kromatiska aftereffects kongruent med Fourier analys snarare än med kantanalys. Subjekt som anpassade sig till den omvända parning av färg och orientering rapporterade motsatt färg aftereffects. Färgerna på sektorerna kan vändas genom att luta huvudet 45?, och en andra omsvängning kan orsakas av ytterligare lutning till 90?. Alla försökspersoner rapporterade aftereffects med alla nio testmönstren. Försökspersonerna ombads sedan att rangordna de nio testmönstren enligt styrkan i eftereffekten, från 1, den mest mättade, till 9, minst. Individuella ämnesrankningar visas i bild. Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. De starkaste efterverkningarna upptäcktes av de flesta försökspersonerna för galler med en grundläggande rumslig frekvens en faktor på 1,5 (+ 0,5 oktav) över frekvensen av de anpassningsbara schackbräden. Detta resultat stämmer väl överens med Kellys (12) demonstration att den rumsliga frekvensen hos de grundläggande Fourier-komponenterna i en checkerboard ligger en faktor på 1,41 (dvs. V2) över kontrollstorleken. Efterverkningarna uppvisar därför inte bara en orienteringsmässig utan också en rumslig frekvensselektivitet som förutspås av de tvådimensionella Fourier-spektra av anpassningsmönstren. Inställningen av den rumsliga frekvensselektiviteten verkar ha en ganska bred bandbredd. Detta verkar argumentera mot en Fourier-modell, eftersom snäva bandbredder verkar nödvändiga för att en Fourier-analys ska kunna utföras. Rankningen har dock endast ordinala skalegenskaper. Det vill säga, förändringen i eftereffekt styrka motsvarande en skillnad mellan ranking 1 och 2 är inte nödvändigtvis samma som den som motsvarar skillnaden mellan ranking 2 och 3. Därför kan man inte dra någon stark slutsats om eftereffektens bandbredd, och konflikten kan vara mer uppenbar än verklig. Emellertid rapporterade försökspersoner att färgen nästan helt hade försvunnit i mönster rankad 8 och 9. För att bekräfta eftereffektens rumsliga frekvensselektivitet upprepades försöket för att anpassa mönster för lägre rumsliga frekvenser. Två erfarna och ett naivt ämne anpassat till checkerboards på 1,7 cykler per grad av visuell vinkel. Resultaten av detta experiment liknar resultaten från det tidigare försöket (Fig. 2B)........................................................................................................... Det kan hävdas att längden på enskilda kanter i kontrollbrädorna kan ha varit för kort för att framkalla ett svar från kantdetektorenheter. För att testa denna möjlighet, tre försökspersoner anpassades till checkerboards av 0,85 cykel
REF hävdar att det tvådimensionella Fourier-spektraet i anpassningsmönstret avgör ljusstyrkans perception, inte den rumsliga frekvensen.
A comparison of Fourier analysis and feature analysis in pattern-specific color aftereffects
{'venue': 'Science', 'journal': 'Science', 'mag_field_of_study': ['Materials Science', 'Medicine']}