De associativa inlärningseffekterna som kallas blockering och framhävning har tidigare förklarats av dold inlärd uppmärksamhet, men bevis för inlärd uppmärksamhet har varit indirekt, via modeller för svarsval. De nuvarande forskningsrapporter resultat från eyetracking överensstämmer med uppmärksamhet hypotes: Gaze varaktighet minskas för blockerade köer och förstärkt för markerade köer. Om graden av uppmärksamhet lärande varierar mellan individer men är relativt stabil inom individer, då omfattningen av blockering och belysande bör covary mellan individer. Denna förutsagda korrelation erhålls för både val och ögon blick. En anslutningsmodell som implementerar uppmärksamhetslärande visas för att passa data och redogöra för individuella skillnader genom variation i dess uppmärksamhetsparametrar. Nyckelord: blockera, belysa, lära uppmärksamhet, eyetracking, individuella skillnader Fenomenet blockering har blivit en peksten för teorier om lärande. Inledningsvis rapporterad av Kamin (1968 Kamin (, 1969 och därefter funnen i talrika arter och förfaranden, tvingade fenomenet en revolution i teorier om lärande. I blockeringsförfarandet lär sig en person till en början att förutsäga ett resultat från en enda signal. Därefter åtföljs signalen alltid av en andra signal, som fortfarande leder till samma resultat. Människor tenderar att inte lära sig ett starkt samband mellan den andra kuren och resultatet, dvs. tidigare inlärning om den första kuren har blockerat inlärningen om den andra kuren. Denna blockering utmanar vissa inlärningsteorier eftersom den andra kuren ganska ofta har sammanträtt med resultatet och deras association bör läras. Ett kompletterande fenomen som kallas att lyfta fram föreslår ökat lärande om en kö, i motsats till det minskade lärandet i blockering (Kruschke, 2003a). Detta fenomen är extremt utmanande att lära teorier, även de som skapades för att redogöra för blockering (såsom Rescorla-Wagner modellen, som kommer att förklaras nedan). I ett belysande förfarande får deltagarna till en början veta att ett par signaler leder till ett resultat. Senare får deltagarna veta att en av dessa signaler, tillsammans med en annan signal, leder till ett annat resultat. Resultatet är att associationen från den distinkta signalen till den senare-lärda utgången uppenbarligen är mycket stark; det vill säga att lära sig om den distinkta signalen har lyfts fram. Så vitt vi vet förklarar endast uppmärksamhetsteorin (Kruschke, 2003a) både belysande och blockerande. Enligt detta synsätt framhävs detta, eftersom människor har lärt sig att ta itu med den distinkta signalen för det nya resultatet. Blockering förekommer, åtminstone delvis men inte helt, eftersom människor har lärt sig att ignorera den överflödiga signalen. Den uppmärksamhetsteorin kommer att förklaras mer i detalj senare; för nu vill vi betona att den uppmärksamhet som ges i denna teori är en teoretisk konstruktion som hänvisar till en dold aspekt av kognition. I den formella teorin sägs det helt enkelt att en större faktor för att reagera och lära är att man är mer uppmärksam på vad som händer. Omfattningen av den dolda uppmärksamhetsfaktorn kan härledas från observerade valdata via en matematisk modell. Den nuvarande forskningen bygger på den ytterligare premissen att ögonens öppna blick är korrelerad med den dolda uppmärksamhet som lärteorin ger upphov till. Om detta är sant, då bör blockerade signaler ses på mindre än kontrollsignaler, och markerade signaler bör ses på mer än kontrollsignaler. I den här artikeln rapporterar vi en stark bekräftelse av dessa förutsägelser. Även om den formella uppmärksamhetsteorin inte gör något åtagande till ögon blick premissen, och även om de exakta mekanismer genom vilka dold uppmärksamhet manifesteras i ögon blick är ospecificerade, de nya ögon blick resultat är mycket suggestiv av uppmärksamhetsprocesser i associativ inlärning. I matematiska modeller av uppmärksamhetslärande (t.ex. Kruschke, 2001b) styrs omfattningen av uppmärksamhetsförskjutning och lärande av motsvarande parametervärden. Dessa parametervärden kan delvis bestämmas av situationspåverkan och slumpmässigt buller. Vi gör det ytterligare antagandet att de uppmärksamhetsskiftande och lärande magnituderna delvis är relativt stabila och bestående individuella drag. Detta antagande innebär att individer med låg uppmärksamhet flyttande hastighet kommer att visa små mängder blockering och belysa, medan individer med hög uppmärksamhet flyttande hastighet kommer att visa stora mängder blockering och
En viktig hänsyn till vår studie, som föreslogs av Kruschke et al. REF, är att inlärningsmönstret varierar mellan individer men är relativt stabilt inom individer.
Eye gaze and individual differences consistent with learned attention in associative blocking and highlighting
{'venue': 'Journal of Experimental Psychology: Learning, Memory and Cognition', 'journal': None, 'mag_field_of_study': ['Psychology', 'Medicine']}