Ternivka ( ) is a city in Pavlohrad Raion, Dnipropetrovsk Oblast (province) of Ukraine. It hosts the administration of Ternivka urban hromada, one of the hromadas of Ukraine. Population: . Population was 29,226 (2001).

History
In April 1930 the village was the centre of a quickly defeated pro-Ukrainian anti-Soviet Union revolt.A Different Peasantry, The Ukrainian Week (6 May 2011)

Until 18 July 2020, Ternivka was incorporated as a city of oblast significance and the center of Ternivka Municipality. The municipality was abolished in July 2020 as part of the administrative reform of Ukraine, which reduced the number of raions of Dnipropetrovsk Oblast to seven. The area of Ternivka Municipality was merged into Pavlohrad Raion.

Industries
Coal mining.  Ternivska, Zakhidno-Donbaska, Dniprovska and Samarska coal mines  are located at the outskirts of Ternivka.

Gallery

References

Category:Cities in Dnipropetrovsk Oblast
Category:Yekaterinoslav Governorate
Category:Cities of regional significance in Ukraine
Category:Populated places established in the Russian Empire

History In April 1930 the village was the centre of a quickly defeated pro - Ukrainian anti - Soviet Union revolt .

A Different Peasantry , The Ukrainian Week ( 6 May 2011 )

Today, themost radical form of Ukrainian peasants struggle is a refusal to deliver milk at unacceptable prices. Usually, such protests are temporal. It appears that nothing can stir up the quiet bog of brutalized Ukrainian villages — neither drunken human hunting sprees by a post-Soviet latifundista with his retinue and annual price games played by grain traders, nor systemic humiliation on the part of procurement companies. In a contemporary post-kolkhoz state, the powerful show no intention of reckoning with peasants, unlike with journalists, coal miners or entrepreneurs. Ukrainian peasants do not block highways with tractors or spill milk all over the lawns in front of parliament like European farmers do. Nevertheless, history tells us about a totally different kind of Ukrainian peasantry, one that was the last remaining social stratum which continued to defend human and national dignity, inflicting painful blows on Soviet authorities.
PODILLIA STORM
After the nearly complete assimilation of our elites in the Russian Empire by the end of the 18th century, the story of Ukrainian resistance was for a long time the story of the peasantry. Peasant resistance against socioeconomic measures of the Soviet government in the early 1930s was the last outbreak of an armed struggle for personal and national rights in central and eastern Ukraine. The civil war of the 1920s was ended here not in the least owing to considerable concessions made to the peasantry in the form of the NEP. As late as March 1926, the State Political Directorate of the Ukrainian SSR informed the center that “political banditry” had ended. However, the peasantry’s discontent with the Soviet socioeconomic policy began to grow again in 1927 and reached a climax in the winter and spring of 1930 after the first wave of total collectivization and dekulakization. Mass riots swept across nearly the entire breadth of Soviet Ukraine. In some places, armed rebellions erupted. In the late winter of 1930, mass unrest engulfed 16 districts, including all of the 11 border districts. By March 10, insurgencies spread to 18 districts in the Ukrainian SSR. The GPU registered 81 armed insurgencies in the Tulchyn, Mohyliv-Podilsky and Vinnytsia districts alone.
On February 27, GPU Chief for Ukraine Vsevolod Balytsky came to Shepetivka and ordered troops subordinated to him to be moved to Shepetivka and Koziatyn. The unfolding of the insurgency movement in Shepetivka district, a border districts, was of great concern to the leadership of Soviet Ukraine. On March 3, a guerrilla unit numbering about 200 people armed with rifles, sawn-off guns and knives formed in the village of Kuzmytsia in Teofipol district. It was active in this district and in Antoniny district. The scale of the uprising can be gauged by the fact that by March 6 it spread to more than 10 villages in Antoniny district alone. A detachment of Kyiv Police School students, a cavalry battalion and a machinegun platoon were sent to fight the insurgents.
Authorities were forced to send a cavalry regiment and artillery to crush the armed insurgency in the village of Mykhailivka in Dunaivtsia district, Kamianets-Podilsky district.
In early March, Balytsky aimed to crush peasant revolts in five border districts in Odesa district. Armed units were formed in Chervonopovstansky district that temporarily took control of the villages Yasky, Troitske and Hradenytsi located along the Dniester Liman shore on the border with Romania. In Yasky, the insurgents disarmed the police and heavily wounded 10 Bolsheviks and activists. The village meeting took place which demanded to bring the kulaks back, restore confiscated property to them, disband the kolkhozes, distribute seed grain, and hand over communist village leaders to be punished by the people. In Hradenytsi, insurgents tried to destroy an outpost and open the border. Yasky residents formed a unit under the command of the former Russian tsarist army officer Voitenchuk.
They dug ditches across the streets to stop the cavalry, set up a wire fence by the church, and damaged telephone communications on the border.
In mid-March, Balytsky led the campaign to crush peasant insurgencies in Podillia and had GPU units and regular army forces under his command. His reports from Trostianets, Tulchyn district, to Kharkiv dated March 16, 1930, testify to the large scale of the unrest: “I came to Tulchyn district yesterday. The entire district is swept up in insurgencies which have affected 15 out of 17 districts. As of today, riots are taking place in 153 villages. Soviet authorities have been completely driven out of 50 villages where village elders are usually elected in place of village councils. Kolkhozes have been disbanded in most villages in the district. … There is armed resistance in some villages. Trenches have been dug around villages and they are occupied by armed people. In some villages, they are singing ‘Shche ne vmerla Ukraina’ (Ukraine Has Not Yet Died) and shouting slogans ‘Away with Soviet power! Long live independent Ukraine!’”
This picture of total war against Soviet authorities is confirmed by the notes taken by Grigory Ordzonikidze, People’s Commissar of the Soviet Worker and Peasant Inspection, in March 1930: “In Tulchynsky, Shepetivka and Mohyliv districts a true peasant revolt has been under way. It has been crushed using troops, machine guns and, in some places, heavy artillery. … In other districts (Korosten, Vinnytsia, Kryvyi Rih, Kharkiv, and Melitopol) similar insurgencies are going on.”
PAVLOHRAD UPRISING
One of the most powerful armed peasant uprisings in eastern Ukraine took place in April 1930 in the Dnipropetrovsk region and is known as the Pavlohrad Uprising (after the name of the district of most action). A collection of documents and materials some of which were previously kept secret in the SBU’s archives and the testimonies of eyewitness and their descendants was published in 2009.
Two villages, Bohdanivka and Ternivka, were the center of the resistance movement. Groups that formed spontaneously in other localities looked to these two villages for leadership. The goal was to overthrow Soviet authorities. Even though most of the organizers and activists were ethnic Russians, the goal was to proclaim freedom “when all of Ukraine would be regained.”
Peasant leaders commented on the existence of numerous insurgent groups across Ukraine that would be ready to support them at any moment. They also counted on the assistance of the police and military units. They first planned to capture the city of Pavlohrad where their fellow countrymen were undergoing military training in a local Red Army regiment. The next step was to go to Dnipropetrovsk. They believed in the possibility of an all-Ukrainian revolution. On April 4, some 30 people from Bohdanivka led by Arkhyp Voronkin, Ivan Aksionov and Ivan Shepelov came to the village of Osadchy. The villagers joined them on the next day. Armed with old rifles, sawn-off guns, shotguns, stakes and pitchforks, the insurgents started to remove Bolshevik authorities and Soviet and party activists. In the afternoon, they came to Bohdanivka and rang the bells calling on the local residents to go to Pavlohrad. The peasants took control of a bridge between Bohdanivka and Ternivka and broke the telephone line to disrupt communication between the local Soviet leaders and the district and oblast authorities. Another unit of insurgents settled accounts with the communist activists in the village of Bohdano-Verbky and set off for Ternivka where the local peasants joined its ranks. The third group, from the village of Sontseve, also set out on April 5 and tried to join the Bohdanivka insurgents. The anti-Soviet insurgency swept through the villages and villages primarily in Pavlohrad, Blyzniuky and Petropavlivsk districts.
These events came to the attention of the district authorities in the afternoon of April 5. The first reports contradicted each other – different numbers of insurgents, from 30 to 1,000 people, where reported from the districts. A GPU unit led by Zinovii Halytsky, deputy chief of the Dnipropetrovsk District Department, was sent to fight them. They also had assistance from a 200-strong police force, including 58 mounted policemen. The GPU and the police fought against the armed, unprepared and poorly coordinated peasants on April 5-6 and overcame them. According to the GPU, 30 people died at the hands of the insurgents. The peasants themselves lost 13 people and five more were wounded.
Balytsky reported to Stanislav Kosior, secretary general of the CC CP(B)U, that the insurgency had been crushed. In addition to information on casualties and captives among peasants, the report emphasized the fact that the leaders of the “band” were trying to stir up a general uprising under the slogan of fighting for an independent Ukraine. Charges of participation in the insurgency were brought against 210 people; 27 insurgents were executed. A mere 19 were released, while the rest were sentenced to 3–10 years in prison.
CLEANSING BY FAMINE
The desperate resistance of the Ukrainian peasants who fought for human dignity and their traditional system of farming forced the Soviet party and state leadership to temporarily adjust plans of socioeconomic transformations. But the forces were clearly unequal. In previous years, the security agencies disarmed the peasantry almost completely. Balytsky noted, not without some satisfaction, that the insurgents had shotguns in only a handful of cases. However, even despite a lack of ammunition and poor organization, over 4,000 mass peasant uprisings involving over 1 million people occured in 1930 alone as recorded by the GPU and counted by researchers.
The history of this active resistance was virtually over after the brutal pacification of the Ukrainian village by way of the genocidal Holodomor in 1932–33. Today, political battles are raging over the Holodomor, but it is evident that in addition to the social economic effect, its perpetrators achieved also an extremely important socio-psychological effect: the will of the Ukrainian peasantry to mount any kind of resistance in territories devastated by the famine was conclusively broken.
Despite all attempts to once again revise national history, the evil essence of the Holodomor has not been questioned in contemporary Ukraine. Paradoxically, however, those who were most active in counteracting this crime still remain to be rehabilitated.
According to GPU, the peasants in Shepetivka district killed 15, wounded 32 and beat 280 representatives of the Soviet authorities in mass riots as of March 24.

Question: when did the ukrainian anti-soviet uprising begin

Answer: April 1930

Question: when was the ukrainian week published

Answer: 6 May 2011

Question: in what year did the ukrainian anti-soviet uprising take place

Answer: 1930

Question: what is the name of the 2011 ukrainian week

Answer: The Ukrainian Week

Question: what was the cause of the uprising in april 1930

Answer: anti-Soviet Union revolt

Question: what was the village the center of in 1930

Answer: pro-Ukrainian anti-Soviet Union revolt

Question: what type of revolt took place in the village in 1930

Answer: anti-Soviet Union

Question: who was defeated in the village revolt in 1930

Answer: pro-Ukrainian anti-Soviet Union

Until 18 July 2020 , Ternivka was incorporated as a city of oblast significance and the center of Ternivka Municipality .

The municipality was abolished in July 2020 as part of the administrative reform of Ukraine , which reduced the number of raions of Dnipropetrovsk Oblast to seven .

Верховна Рада України постановляє:
1. Утворити:
1) в Автономній Республіці Крим:
Бахчисарайський район (з адміністративним центром у місті Бахчисарай) у складі території, що адміністративно підпорядкована Севастопольській міській раді (крім міста Севастополь), та територій територіальних громад, що входили до складу Бахчисарайського району до дня прийняття цієї Постанови;
Білогірський район (з адміністративним центром у місті Білогірськ) у складі територій територіальних громад, що входили до складу Білогірського, Нижньогірського районів до дня прийняття цієї Постанови;
Джанкойський район (з адміністративним центром у місті Джанкой) у складі території Джанкойської міської територіальної громади та територій територіальних громад, що входили до складу Джанкойського району до дня прийняття цієї Постанови;
Євпаторійський район (з адміністративним центром у місті Євпаторія) у складі території, що адміністративно підпорядкована міській раді міста Євпаторія, території Сакської міської територіальної громади та територій територіальних громад, що входили до складу Сакського, Чорноморського районів до дня прийняття цієї Постанови;
Керченський район (з адміністративним центром у місті Керч) у складі території Керченської міської територіальної громади та територій територіальних громад, що входили до складу Єдикуйського району до дня прийняття цієї Постанови;
Курманський район (з адміністративним центром у селищі міського типу Курман) у складі територій територіальних громад, що входили до складу Курманського, Первомайського районів до дня прийняття цієї Постанови;
Перекопський район (з адміністративним центром у місті Яни Капу) у складі території, що адміністративно підпорядкована міській раді міста Армянськ, території територіальної громади міста Яни Капу та територій територіальних громад, що входили до складу Перекопського, Роздольненського районів до дня прийняття цієї Постанови;
Сімферопольський район (з адміністративним центром у місті Сімферополь) у складі території, що адміністративно підпорядкована міській раді міста Сімферополь, та територій територіальних громад, що входили до складу Сімферопольського району до дня прийняття цієї Постанови;
Феодосійський район (з адміністративним центром у місті Феодосія) у складі територій, що адміністративно підпорядковані міським радам міст Судак, Феодосія, та територій територіальних громад, що входили до складу Іслямтерецького, Ічкінського районів до дня прийняття цієї Постанови;
Ялтинський район (з адміністративним центром у місті Ялта) у складі територій, що адміністративно підпорядковані міським радам міст Алушта, Ялта до дня прийняття цієї Постанови;
2) у Вінницькій області:
Вінницький район (з адміністративним центром у місті Вінниця) у складі територій Агрономічної сільської, Вінницької міської, Вороновицької селищної, Гніванської міської, Іллінецької міської, Липовецької міської, Літинської селищної, Лука-Мелешківської сільської, Немирівської міської, Оратівської селищної, Погребищенської міської, Стрижавської селищної, Сутисківської селищної, Тиврівської селищної, Турбівської селищної, Якушинецької сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Гайсинський район (з адміністративним центром у місті Гайсин) у складі територій Бершадської міської, Гайсинської міської, Дашівської селищної, Джулинської сільської, Краснопільської сільської, Кунківської сільської, Ладижинської міської, Ободівської сільської, Ольгопільської сільської, Райгородської сільської, Соболівської сільської, Теплицької селищної, Тростянецької селищної, Чечельницької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Жмеринський район (з адміністративним центром у місті Жмеринка) у складі територій Барської міської, Джуринської сільської, Жмеринської міської, Копайгородської селищної, Мурафської сільської, Северинівської сільської, Станіславчицької сільської, Шаргородської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Могилів-Подільський район (з адміністративним центром у місті Могилів-Подільський) у складі територій Бабчинецької сільської, Вендичанської селищної, Могилів-Подільської міської, Мурованокуриловецької селищної, Чернівецької селищної, Ямпільської міської, Яришівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Тульчинський район (з адміністративним центром у місті Тульчин) у складі територій Брацлавської селищної, Вапнярської селищної, Городківської сільської, Крижопільської селищної, Піщанської селищної, Студенянської сільської, Томашпільської селищної, Тульчинської міської, Шпиківської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Хмільницький район (з адміністративним центром у місті Хмільник) у складі територій Глуховецької селищної, Жданівської сільської, Іванівської сільської, Калинівської міської, Козятинської міської, Махнівської сільської, Самгородоцької сільської, Уланівської сільської, Хмільницької міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
3) у Волинській області:
Володимир-Волинський район (з адміністративним центром у місті Володимир-Волинський) у складі територій Володимир-Волинської міської, Затурцівської сільської, Зимнівської сільської, Іваничівської селищної, Литовезької сільської, Локачинської селищної, Нововолинської міської, Оваднівської сільської, Павлівської сільської, Поромівської сільської, Устилузької міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Камінь-Каширський район (з адміністративним центром у місті Камінь-Каширський) у складі територій Камінь-Каширської міської, Любешівської селищної, Маневицької селищної, Прилісненської сільської, Сошичненської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Ковельський район (з адміністративним центром у місті Ковель) у складі територій Велимченської сільської, Велицької сільської, Вишнівської сільської, Голобської селищної, Головненської селищної, Дубечненської сільської, Дубівської сільської, Заболоттівської селищної, Забродівської сільської, Ковельської міської, Колодяжненської сільської, Луківської селищної, Люблинецької селищної, Любомльської міської, Поворської сільської, Ратнівської селищної, Рівненської сільської, Самарівської сільської, Сереховичівської сільської, Смідинської сільської, Старовижівської селищної, Турійської селищної, Шацької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Луцький район (з адміністративним центром у місті Луцьк) у складі територій Берестечківської міської, Боратинської сільської, Городищенської сільської, Горохівської міської, Доросинівської сільської, Ківерцівської міської, Колківської селищної, Копачівської сільської, Луцької міської, Мар’янівської селищної, Олицької селищної, Підгайцівської сільської, Рожищенської міської, Торчинської селищної, Цуманської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
4) у Дніпропетровській області:
Дніпровський район (з адміністративним центром у місті Дніпро) у складі територій Дніпровської міської, Китайгородської сільської, Любимівської сільської, Ляшківської сільської, Миколаївської сільської, Могилівської сільської, Новоолександрівської сільської, Новопокровської селищної, Обухівської селищної, Петриківської селищної, Підгородненської міської, Святовасилівської сільської, Слобожанської селищної, Солонянської селищної, Сурсько-Литовської сільської, Царичанської селищної, Чумаківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Кам’янський район (з адміністративним центром у місті Кам’янське) у складі територій Божедарівської селищної, Верхівцівської міської, Верхньодніпровської міської, Вишнівської селищної, Вільногірської міської, Жовтоводської міської, Затишнянської сільської, Кам’янської міської, Криничанської селищної, Лихівської селищної, П’ятихатської міської, Саксаганської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Криворізький район (з адміністративним центром у місті Кривий Ріг) у складі територій Апостолівської міської, Вакулівської сільської, Глеюватської сільської, Гречаноподівської сільської, Грушіської сільської, Девладівської сільської, Зеленодольської міської, Карпівської сільської, Криворізької міської, Лозуватської сільської, Нивотрудівської сільської, Новолатівської сільської, Новопільської сільської, Софіївської селищної, Широківської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Нікопольський район (з адміністративним центром у місті Нікополь) у складі територій Марганецької міської, Мирівської сільської, Нікопольської міської, Першотравневської сільської, Покровської міської, Покровської сільської, Томаківської селищної, Червоногригорівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Новомосковський район (з адміністративним центром у місті Новомосковськ) у складі територій Губиниської селищної, Личківської сільської, Магдалинівської селищної, Новомосковської міської, Перещепинської міської, Піщанської сільської, Черкаської селищної, Чернеччинської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Павлоградський район (з адміністративним центром у місті Павлоград) у складі територій Богданівської сільської, Вербківської сільської, Межиріцької сільської, Павлоградської міської, Тернівської міської, Троїцької сільської, Юр’ївської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Синельниківський район (з адміністративним центром у місті Синельникове) у складі територій Брагинівської сільської, Васильківської селищної, Великомихайлівської сільської, Дубовиківської сільської, Зайцівської сільської, Іларіонівської селищної, Маломихайлівської сільської, Межівської селищної, Миколаївської сільської, Новопавлівської сільської, Першотравенської міської, Петропавлівської селищної, Покровської селищної, Раївської сільської, Роздорської селищної, Синельниківської міської, Славгородської селищної, Слов’янської сільської, Української сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
5) у Донецькій області:
Бахмутський район (з адміністративним центром у місті Бахмут) у складі територій Бахмутської міської, Званівської сільської, Світлодарської міської, Сіверської міської, Соледарської міської, Торецької міської, Часовоярської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Волноваський район (з адміністративним центром у місті Волноваха) у складі територій Великоновосілківської селищної, Волноваської міської, Вугледарської міської, Комарської сільської, Мирненської селищної, Ольгинської селищної, Старомлинівської сільської, Хлібодарівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Горлівський район (з адміністративним центром у місті Горлівка) у складі територій Вуглегірської міської, Горлівської міської, Дебальцівської міської, Єнакієвської міської, Жданівської міської, Сніжнянської міської, Хрестівської міської, Чистяківської міської, Шахтарської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Донецький район (з адміністративним центром у місті Донецьк) у складі територій Амвросіївської міської, Донецької міської, Іловайської міської, Макіївської міської, Харцизької міської, Ясинуватської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Кальміуський район (з адміністративним центром у місті Кальміуське) у складі територій Бойківської селищної, Докучаєвської міської, Кальміуської міської, Новоазовської міської, Старобешівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Краматорський район (з адміністративним центром у місті Краматорськ) у складі територій Андріївської сільської, Дружківської міської, Іллінівської сільської, Костянтинівської міської, Краматорської міської, Лиманської міської, Миколаївської міської, Новодонецької селищної, Олександрівської селищної, Святогірської міської, Слов’янської міської, Черкаської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Маріупольський район (з адміністративним центром у місті Маріуполь) у складі територій Кальчицької сільської, Мангушської селищної, Маріупольської міської, Нікольської селищної, Сартанської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Покровський район (з адміністративним центром у місті Покровськ) у складі територій Авдіївської міської, Білозерської міської, Гродівської селищної, Добропільської міської, Криворізької сільської, Курахівської міської, Мар’їнської міської, Мирноградської міської, Новогродівської міської, Очеретинської селищної, Покровської міської, Селидівської міської, Удачненської селищної, Шахівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
6) у Житомирській області:
Бердичівський район (з адміністративним центром у місті Бердичів) у складі територій Андрушівської міської, Бердичівської міської, Вчорайшенської сільської, Гришковецької селищної, Краснопільської сільської, Райгородоцької сільської, Ружинської селищної, Семенівської сільської, Червоненської селищної, Швайківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Житомирський район (з адміністративним центром у місті Житомир) у складі територій Андрушківської сільської, Березівської сільської, Брусилівської селищної, Високівської сільської, Вишевицької сільської, Вільшанської сільської, Волицької сільської, Глибочицької сільської, Городоцької селищної, Житомирської міської, Квітневої сільської, Корнинської селищної, Коростишівської міської, Курненської сільської, Любарської селищної, Миропільської селищної, Новоборівської селищної, Новогуйвинської селищної, Оліївської сільської, Попільнянської селищної, Потіївської сільської, Пулинської селищної, Радомишльської міської, Романівської селищної, Станишівської сільської, Старосілецької сільської, Тетерівської сільської, Харитонівської сільської, Хорошівської селищної, Черняхівської селищної, Чуднівської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Коростенський район (з адміністративним центром у місті Коростень) у складі територій Білокоровицької сільської, Гладковицької сільської, Горщиківської сільської, Іршанської селищної, Коростенської міської, Лугинської селищної, Малинської міської, Народицької селищної, Овруцької міської, Олевської міської, Словечанської сільської, Ушомирської сільської, Чоповицької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Новоград-Волинський район (з адміністративним центром у місті Новоград-Волинський) у складі територій Баранівської міської, Барашівської сільської, Брониківської сільської, Городницької селищної, Довбиської селищної, Дубрівської сільської, Ємільчинської селищної, Новоград-Волинської міської, Піщівської сільської, Стриївської сільської, Чижівської сільської, Ярунської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
7) у Закарпатській області:
Берегівський район (з адміністративним центром у місті Берегове) у складі територій Батівської селищної, Берегівської міської, Великоберезької сільської, Великобийганської сільської, Вилоцької селищної, Виноградівської міської, Кам’янської сільської, Королівської селищної, Косоньської сільської, Пийтерфолвівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Мукачівський район (з адміністративним центром у місті Мукачево) у складі територій Великолучківської сільської, Верхньокоропецької сільської, Воловецької селищної, Горондівської сільської, Жденіївської селищної, Івановецької сільської, Кольчинської селищної, Мукачівської міської, Неліпинської сільської, Нижньоворітської сільської, Полянської сільської, Свалявської міської, Чинадіївської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Рахівський район (з адміністративним центром у місті Рахів) у складі територій Богданської сільської, Великобичківської селищної, Рахівської міської, Ясінянської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Тячівський район (з адміністративним центром у місті Тячів) у складі територій Бедевлянської сільської, Буштинської селищної, Вільховецької сільської, Дубівської селищної, Нересницької сільської, Солотвинської селищної, Тересвянської селищної, Тячівської міської, Углянської сільської, Усть-Чорнянської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Ужгородський район (з адміністративним центром у місті Ужгород) у складі територій Баранинської сільської, Великоберезнянської селищної, Великодобронської сільської, Дубриницько-Малоберезнянської сільської, Костринської сільської, Оноківської сільської, Перечинської міської, Середнянської селищної, Ставненської сільської, Сюртівської сільської, Тур’є-Реметівської сільської, Ужгородської міської, Холмківської сільської, Чопської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Хустський район (з адміністративним центром у місті Хуст) у складі територій Білківської сільської, Вишківської селищної, Горінчівської сільської, Довжанської сільської, Драгівської сільської, Зарічанської сільської, Іршавської міської, Керецьківської сільської, Колочавської сільської, Міжгірської селищної, Пилипецької сільської, Синевирської сільської, Хустської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
8) у Запорізькій області:
Бердянський район (з адміністративним центром у місті Бердянськ) у складі територій Андрівської сільської, Андріївської селищної, Бердянської міської, Берестівської сільської, Коларівської сільської, Осипенківської сільської, Приморської міської, Чернігівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Василівський район (з адміністративним центром у місті Василівка) у складі територій Благовіщенської сільської, Василівської міської, Великобілозерської сільської, Водянської сільської, Дніпрорудненської міської, Енергодарської міської, Кам’янсько-Дніпровської міської, Малобілозерської сільської, Михайлівської селищної, Роздольської сільської, Степногірської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Запорізький район (з адміністративним центром у місті Запоріжжя) у складі територій Біленьківської сільської, Вільнянської міської, Долинської сільської, Запорізької міської, Комишуваської селищної, Кушугумської селищної, Матвіївської сільської, Михайлівської сільської, Михайло-Лукашівської сільської, Новомиколаївської селищної, Новоолександрівської сільської, Павлівської сільської, Петро-Михайлівської сільської, Степненської сільської, Таврійської сільської, Тернуватської селищної, Широківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Мелітопольський район (з адміністративним центром у місті Мелітополь) у складі територій Веселівської селищної, Кирилівської селищної, Костянтинівської сільської, Мелітопольської міської, Мирненської селищної, Новенської сільської, Новобогданівської сільської, Нововасилівської селищної, Новоуспенівської сільської, Олександрівської сільської, Плодородненської сільської, Приазовської селищної, Семенівської сільської, Терпіннівської сільської, Чкаловської сільської, Якимівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Пологівський район (з адміністративним центром у місті Пологи) у складі територій Більмацької селищної, Воздвижівської сільської, Воскресенської сільської, Гуляйпільської міської, Комиш-Зорянської селищної, Малинівської сільської, Малотокмачанської сільської, Молочанської міської, Оріхівської міської, Пологівської міської, Преображенської сільської, Розівської селищної, Смирновської сільської, Токмацької міської, Федорівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
9) в Івано-Франківській області:
Верховинський район (з адміністративним центром у селищі міського типу Верховина) у складі територій Білоберізької сільської, Верховинської селищної, Зеленської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Івано-Франківський район (з адміністративним центром у місті Івано-Франківськ) у складі територій Більшівцівської селищної, Богородчанської селищної, Букачівської селищної, Бурштинської міської, Галицької міської, Дзвиняцької сільської, Дубовецької сільської, Єзупільської селищної, Загвіздянської сільської, Івано-Франківської міської, Лисецької селищної, Обертинської селищної, Олешанської сільської, Рогатинської міської, Солотвинської селищної, Старобогородчанської сільської, Тисменицької міської, Тлумацької міської, Угринівської сільської, Ямницької сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Калуський район (з адміністративним центром у місті Калуш) у складі територій Болехівської міської, Брошнів-Осадської селищної, Верхнянської сільської, Вигодської селищної, Витвицької сільської, Войнилівської селищної, Долинської міської, Дубівської сільської, Калуської міської, Новицької сільської, Перегінської селищної, Рожнятівської селищної, Спаської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Коломийський район (з адміністративним центром у місті Коломия) у складі територій Гвіздецької селищної, Городенківської міської, Заболотівської селищної, Коломийської міської, Коршівської сільської, Матеївецької сільської, Нижньовербізької сільської, Отинійської селищної, Печеніжинської селищної, Підгайчиківської сільської, П’ядицької сільської, Снятинської міської, Чернелицької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Косівський район (з адміністративним центром у місті Косів) у складі територій Косівської міської, Космацької сільської, Кутської селищної, Рожнівської сільської, Яблунівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Надвірнянський район (з адміністративним центром у місті Надвірна) у складі територій Ворохтянської селищної, Делятинської селищної, Ланчинської селищної, Надвірнянської міської, Пасічнянської сільської, Переріслянської сільської, Поляницької сільської, Яремчанської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
10) у Київській області:
Білоцерківський район (з адміністративним центром у місті Біла Церква) у складі територій Білоцерківської міської, Володарської селищної, Гребінківської селищної, Ковалівської сільської, Маловільшанської сільської, Медвинської сільської, Рокитнянської селищної, Сквирської міської, Ставищенської селищної, Таращанської міської, Тетіївської міської, Узинської міської, Фурсівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Бориспільський район (з адміністративним центром у місті Бориспіль) у складі територій Бориспільської міської, Вороньківської сільської, Гірської сільської, Дівичківської сільської, Золочівської сільської, Переяславської міської, Пристоличної сільської, Студениківської сільської, Ташанської сільської, Циблівської сільської, Яготинської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Броварський район (з адміністративним центром у місті Бровари) у складі територій Баришівської селищної, Березанської міської, Броварської міської, Великодимерської селищної, Зазимської сільської, Згурівської селищної, Калинівської селищної, Калитянської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Бучанський район (з адміністративним центром у місті Буча) у складі територій Білогородської сільської, Бородянської селищної, Борщагівської сільської, Бучанської міської, Вишневої міської, Гостомельської селищної, Дмитрівської сільської, Ірпінської міської, Коцюбинської селищної, Макарівської селищної, Немішаївської селищної, Пісківської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Вишгородський район (з адміністративним центром у місті Вишгород) у складі територій Вишгородської міської, Димерської селищної, Іванківської селищної, Петрівської сільської, Пірнівської сільської, Поліської селищної, Славутицької міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Обухівський район (з адміністративним центром у місті Обухів) у складі територій Богуславської міської, Васильківської міської, Кагарлицької міської, Козинської селищної, Миронівської міської, Обухівської міської, Ржищівської міської, Української міської, Феодосіївської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Фастівський район (з адміністративним центром у місті Фастів) у складі територій Бишівської сільської, Боярської міської, Гатненської сільської, Глевахівської селищної, Калинівської селищної, Кожанської селищної, Томашівської сільської, Фастівської міської, Чабанівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
11) у Кіровоградській області:
Голованівський район (з адміністративним центром у селищі міського типу Голованівськ) у складі територій Благовіщенської міської, Вільшанської селищної, Гайворонської міської, Голованівської селищної, Заваллівської селищної, Надлацької сільської, Новоархангельської селищної, Перегонівської сільської, Підвисоцької сільської, Побузької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Кропивницький район (з адміністративним центром у місті Кропивницький) у складі територій Аджамської сільської, Бобринецької міської, Великосеверинівської сільської, Гурівської сільської, Дмитрівської сільської, Долинської міської, Знам’янської міської, Катеринівської сільської, Кетрисанівської сільської, Компаніївської селищної, Кропивницької міської, Новгородківської селищної, Олександрівської селищної, Соколівської сільської, Суботцівської сільської, Первозванівської сільської, Устинівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Новоукраїнський район (з адміністративним центром у місті Новоукраїнка) у складі територій Ганнівської сільської, Глодоської сільської, Добровеличківської селищної, Злинської сільської, Маловисківської міської, Мар’янівської сільської, Новомиргородської міської, Новоукраїнської міської, Піщанобрідської сільської, Помічнянської міської, Рівнянської сільської, Смолінської селищної, Тишківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Олександрійський район (з адміністративним центром у місті Олександрія) у складі територій Великоандрусівської сільської, Новопразької селищної, Олександрійської міської, Онуфріївської селищної, Пантаївської селищної, Петрівської селищної, Попельнастівської сільської, Приютівської селищної, Світловодської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
12) у Луганській області:
Алчевський район (з адміністративним центром у місті Алчевськ) у складі територій Алчевської міської, Зимогір’ївської міської, Кадіївської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Довжанський район (з адміністративним центром у місті Довжанськ) у складі територій Довжанської міської, Сорокинської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Луганський район (з адміністративним центром у місті Луганськ) у складі територій Луганської міської, Лутугинської міської, Молодогвардійської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Ровеньківський район (з адміністративним центром у місті Ровеньки) у складі територій Антрацитівської міської, Ровеньківської міської, Хрустальненської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Сватівський район (з адміністративним центром у місті Сватово) у складі територій Білокуракинської селищної, Коломийчиської сільської, Красноріченської селищної, Лозно-Олександрівської селищної, Нижньодуванської селищної, Сватівської міської, Троїцької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Сєвєродонецький район (з адміністративним центром у місті Сєвєродонецьк) у складі територій Гірської міської, Кремінської міської, Лисичанської міської, Попаснянської міської, Рубіжанської міської, Сєвєродонецької міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Старобільський район (з адміністративним центром у місті Старобільськ) у складі територій Біловодської селищної, Білолуцької селищної, Марківської селищної, Міловської селищної, Новопсковської селищної, Старобільської міської, Чмирівської сільської, Шульгинської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Щастинський район (з адміністративним центром у селищі міського типу Новоайдар) у складі територій Нижньотеплівської сільської, Новоайдарської селищної, Станично-Луганської селищної, Широківської селищної, Щастинської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
13) у Львівській області:
Дрогобицький район (з адміністративним центром у місті Дрогобич) у складі територій Бориславської міської, Дрогобицької міської, Меденицької селищної, Східницької селищної, Трускавецької міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Золочівський район (з адміністративним центром у місті Золочів) у складі територій Бродівської міської, Буської міської, Заболотцівської сільської, Золочівської міської, Красненської селищної, Підкамінської селищної, Поморянської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Львівський район (з адміністративним центром у місті Львів) у складі територій Бібрської міської, Великолюбінської селищної, Глинянської міської, Городоцької міської, Давидівської сільської, Добросинсько-Магерівської селищної, Жовківської міської, Жовтанецької сільської, Зимноводівської сільської, Кам’янка-Бузької міської, Комарнівської міської, Куликівської селищної, Львівської міської, Мурованської сільської, Новояричівської селищної, Оброшинської сільської, Перемишлянської міської, Підберізцівської сільської, Пустомитівської міської, Рава-Руської міської, Сокільницької сільської, Солонківської сільської, Щирецької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Самбірський район (з адміністративним центром у місті Самбір) у складі територій Бісковицької сільської, Боринської селищної, Добромильської міської, Новокалинівської міської, Ралівської сільської, Рудківської міської, Самбірської міської, Старосамбірської міської, Стрілківської сільської, Турківської міської, Хирівської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Стрийський район (з адміністративним центром у місті Стрий) у складі територій Гніздичівської селищної, Грабовецько-Дулібівської сільської, Жидачівської міської, Журавненської селищної, Козівської сільської, Миколаївської міської, Моршинської міської, Новороздільської міської, Розвадівської сільської, Сколівської міської, Славської селищної, Стрийської міської, Тростянецької сільської, Ходорівської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Червоноградський район (з адміністративним центром у місті Червоноград) у складі територій Белзької міської, Великомостівської міської, Добротвірської селищної, Лопатинської селищної, Радехівської міської, Сокальської міської, Червоноградської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Яворівський район (з адміністративним центром у місті Яворів) у складі територій Івано-Франківської селищної, Мостиської міської, Новояворівської міської, Судововишнянської міської, Шегинівської сільської, Яворівської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
14) у Миколаївській області:
Баштанський район (з адміністративним центром у місті Баштанка) у складі територій Баштанської міської, Березнегуватської селищної, Вільнозапорізької сільської, Володимирівської сільської, Горохівської сільської, Інгульської сільської, Казанківської селищної, Новобузької міської, Привільненської сільської, Снігурівської міської, Софіївської сільської, Широківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Вознесенський район (з адміністративним центром у місті Вознесенськ) у складі територій Братської селищної, Бузької сільської, Веселинівської селищної, Вознесенської міської, Доманівської селищної, Дорошівської сільської, Єланецької селищної, Мостівської сільської, Новомар’ївської сільської, Олександрівської селищної, Прибужанівської сільської, Прибузької сільської, Южноукраїнської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Миколаївський район (з адміністративним центром у місті Миколаїв) у складі територій Березанської селищної, Веснянської сільської, Воскресенської селищної, Галицинівської сільської, Коблівської сільської, Костянтинівської сільської, Куцурубської сільської, Миколаївської міської, Мішково-Погорілівської сільської, Нечаянської сільської, Новоодеської міської, Ольшанської селищної, Очаківської міської, Первомайської селищної, Радсадівської сільської, Степівської сільської, Сухоєланецької сільської, Чорноморської сільської, Шевченківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Первомайський район (з адміністративним центром у місті Первомайськ) у складі територій Арбузинської селищної, Благодатненської сільської, Врадіївської селищної, Кам’яномостівської сільської, Кривоозерської селищної, Мигіївської сільської, Первомайської міської, Синюхинобрідської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
15) в Одеській області:
Березівський район (з адміністративним центром у місті Березівка) у складі територій Андрієво-Іванівської сільської, Березівської міської, Великобуялицької сільської, Знам’янської сільської, Іванівської селищної, Коноплянської сільської, Курісовської сільської, Миколаївської селищної, Новокальчевської сільської, Петровірівської сільської, Раухівської селищної, Розквітівської сільської, Старомаяківської сільської, Стрюківської сільської, Чогодарівської сільської, Ширяївської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Білгород-Дністровський район (з адміністративним центром у місті Білгород-Дністровський) у складі територій Білгород-Дністровської міської, Дивізійської сільської, Кароліно-Бугазької сільської, Кулевчанської сільської, Лиманської сільської, Маразліївської сільської, Мологівської сільської, Петропавлівської сільської, Плахтіївської сільської, Саратської селищної, Сергіївської селищної, Старокозацької сільської, Татарбунарської міської, Тузлівської сільської, Успенівської сільської, Шабівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Болградський район (з адміністративним центром у місті Болград) у складі територій Арцизької міської, Болградської міської, Бородінської селищної, Василівської сільської, Городненської сільської, Криничненської сільської, Кубейської сільської, Павлівської сільської, Тарутинської селищної, Теплицької сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Ізмаїльський район (з адміністративним центром у місті Ізмаїл) у складі територій Вилківської міської, Ізмаїльської міської, Кілійської міської, Ренійської міської, Саф’янської сільської, Суворовської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Одеський район (з адміністративним центром у місті Одеса) у складі територій Авангардівської селищної, Біляївської міської, Великодальницької сільської, Великодолинської селищної, Вигодянської сільської, Визирської сільської, Дальницької сільської, Дачненської сільської, Доброславської селищної, Красносільської сільської, Маяківської сільської, Нерубайської сільської, Овідіопольської селищної, Одеської міської, Таїровської селищної, Теплодарської міської, Усатівської сільської, Фонтанської сільської, Чорноморської міської, Чорноморської селищної, Южненської міської, Яськівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Подільський район (з адміністративним центром у місті Подільськ) у складі територій Ананьївської міської, Балтської міської, Долинської сільської, Зеленогірської селищної, Кодимської міської, Куяльницької сільської, Любашівської селищної, Окнянської селищної, Піщанської сільської, Подільської міської, Савранської селищної, Слобідської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Роздільнянський район (з адміністративним центром у місті Роздільна) у складі територій Великомихайлівської селищної, Великоплосківської сільської, Затишанської селищної, Захарівської селищної, Лиманської селищної, Новоборисівської сільської, Роздільнянської міської, Степанівської сільської, Цебриківської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
16) у Полтавській області:
Кременчуцький район (з адміністративним центром у місті Кременчук) у складі територій Глобинської міської, Горішньоплавнівської міської, Градизької селищної, Кам’янопотоківської сільської, Козельщинської селищної, Кременчуцької міської, Новогалещинської селищної, Оболонської сільської, Омельницької сільської, Піщанської сільської, Пришибської сільської, Семенівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Лубенський район (з адміністративним центром у місті Лубни) у складі територій Гребінківської міської, Лубенської міської, Новооржицької селищної, Оржицької селищної, Пирятинської міської, Хорольської міської, Чорнухинської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Миргородський район (з адміністративним центром у місті Миргород) у складі територій Білоцерківської сільської, Великобагачанської селищної, Великобудищанської сільської, Великосорочинської сільської, Гадяцької міської, Гоголівської селищної, Заводської міської, Комишнянської селищної, Краснолуцької сільської, Лохвицької міської, Лютенської сільської, Миргородської міської, Петрівсько-Роменської сільської, Ромоданівської селищної, Сенчанської сільської, Сергіївської сільської, Шишацької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Полтавський район (з адміністративним центром у місті Полтава) у складі територій Білицької селищної, Великорублівської сільської, Диканської селищної, Драбинівської сільської, Зіньківської міської, Карлівської міської, Кобеляцької міської, Коломацької сільської, Котелевської селищної, Ланнівської сільської, Мартинівської сільської, Мачухівської сільської, Машівської селищної, Михайлівської сільської, Нехворощанської сільської, Новосанжарської селищної, Новоселівської сільської, Опішнянської селищної, Полтавської міської, Решетилівської міської, Скороходівської селищної, Терешківської сільської, Чутівської селищної, Щербанівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
17) у Рівненській області:
Вараський район (з адміністративним центром у місті Вараш) у складі територій Антонівської сільської, Вараської міської, Володимирецької селищної, Зарічненської селищної, Каноницької сільської, Локницької сільської, Полицької сільської, Рафалівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Дубенський район (з адміністративним центром у місті Дубно) у складі територій Бокіймівської сільської, Боремельської сільської, Варковицької сільської, Вербської сільської, Демидівської селищної, Дубенської міської, Козинської сільської, Крупецької сільської, Мирогощанської сільської, Млинівської селищної, Острожецької сільської, Підлозцівської сільської, Повчанської сільської, Привільненської сільської, Радивилівської міської, Семидубської сільської, Смизької селищної, Тараканівської сільської, Ярославицької сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Рівненський район (з адміністративним центром у місті Рівне) у складі територій Бабинської сільської, Березнівської міської, Білокриницької сільської, Бугринської сільської, Великомежиріцької сільської, Великоомелянської сільської, Головинської сільської, Городоцької сільської, Гощанської селищної, Деражненської сільської, Дядьковицької сільської, Здовбицької сільської, Здолбунівської міської, Зорянської сільської, Клеванської селищної, Корецької міської, Корнинської сільської, Костопільської міської, Малинської сільської, Малолюбашанської сільської, Мізоцької селищної, Олександрійської сільської, Острозької міської, Рівненської міської, Соснівської селищної, Шпанівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Сарненський район (з адміністративним центром у місті Сарни) у складі територій Березівської сільської, Вирівської сільської, Висоцької сільської, Дубровицької міської, Клесівської селищної, Миляцької сільської, Немовицької сільської, Рокитнівської селищної, Сарненської міської, Старосільської сільської, Степанської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
18) у Сумській області:
Конотопський район (з адміністративним центром у місті Конотоп) у складі територій Бочечківської сільської, Буринської міської, Дубов’язівської селищної, Конотопської міської, Кролевецької міської, Новослобідської сільської, Попівської сільської, Путивльської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Охтирський район (з адміністративним центром у місті Охтирка) у складі територій Боромлянської сільської, Великописарівської селищної, Грунської сільської, Кириківської селищної, Комишанської сільської, Охтирської міської, Тростянецької міської, Чернеччинської сільської, Чупахівської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Роменський район (з адміністративним центром у місті Ромни) у складі територій Андріяшівської сільської, Вільшанської сільської, Коровинської сільської, Липоводолинської селищної, Недригайлівської селищної, Роменської міської, Синівської сільської, Хмелівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Сумський район (з адміністративним центром у місті Суми) у складі територій Бездрицької сільської, Верхньосироватської сільської, Білопільської міської, Ворожбянської міської, Краснопільської селищної, Лебединської міської, Миколаївської селищної, Миколаївської сільської, Миропільської сільської, Нижньосироватської сільської, Річківської сільської, Садівської сільської, Степанівської селищної, Сумської міської, Хотінської селищної, Юнаківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Шосткинський район (з адміністративним центром у місті Шостка) у складі територій Березівської сільської, Глухівської міської, Дружбівської міської, Есманьської селищної, Зноб-Новгородської селищної, Свеської селищної, Середино-Будської міської, Шалигинської селищної, Шосткинської міської, Ямпільської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
19) у Тернопільській області:
Кременецький район (з адміністративним центром у місті Кременець) у складі територій Борсуківської сільської, Великодедеркальської сільської, Вишнівецької селищної, Кременецької міської, Лановецької міської, Лопушненської сільської, Почаївської міської, Шумської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Тернопільський район (з адміністративним центром у місті Тернопіль) у складі територій Байковецької сільської, Бережанської міської, Білецької сільської, Великоберезовицької селищної, Великобірківської селищної, Великогаївської сільської, Залозецької селищної, Збаразької міської, Зборівської міської, Золотниківської сільської, Іванівської сільської, Козівської селищної, Козлівської селищної, Купчинецької сільської, Микулинецької селищної, Нараївської сільської, Озернянської сільської, Підволочиської селищної, Підгаєцької міської, Підгороднянської сільської, Саранчуківської сільської, Скалатської міської, Скориківської сільської, Теребовлянської міської, Тернопільської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Чортківський район (з адміністративним центром у місті Чортків) у складі територій Білобожницької сільської, Більче-Золотецької сільської, Борщівської міської, Бучацької міської, Васильковецької сільської, Гримайлівської селищної, Гусятинської селищної, Заводської селищної, Заліщицької міської, Золотопотіцької селищної, Іване-Пустенської сільської, Колиндянської сільської, Копичинецької міської, Коропецької селищної, Мельнице-Подільської селищної, Монастириської міської, Нагірянської сільської, Скала-Подільської селищної, Товстенської селищної, Трибухівської сільської, Хоростківської міської, Чортківської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
20) у Харківській області:
Богодухівський район (з адміністративним центром у місті Богодухів) у складі територій Богодухівської міської, Валківської міської, Золочівської селищної, Коломацької селищної, Краснокутської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Ізюмський район (з адміністративним центром у місті Ізюм) у складі територій Балаклійської міської, Барвінківської міської, Борівської селищної, Донецької селищної, Ізюмської міської, Куньєвської сільської, Оскільської сільської, Савинської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Красноградський район (з адміністративним центром у місті Красноград) у складі територій Зачепилівської селищної, Кегичівської селищної, Красноградської міської, Наталинської сільської, Сахновщинської селищної, Старовірівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Куп’янський район (з адміністративним центром у місті Куп’янськ) у складі територій Великобурлуцької селищної, Вільхуватської сільської, Дворічанської селищної, Кіндрашівської сільської, Куп’янської міської, Курилівської сільської, Петропавлівської сільської, Шевченківської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Лозівський район (з адміністративним центром у місті Лозова) у складі територій Біляївської сільської, Близнюківської селищної, Лозівської міської, Олексіївської сільської, Первомайської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Харківський район (з адміністративним центром у місті Харків) у складі територій Безлюдівської селищної, Височанської селищної, Вільхівської сільської, Дергачівської міської, Липецької сільської, Люботинської міської, Малоданилівської селищної, Мереф’янської міської, Нововодолазької селищної, Південноміської міської, Пісочинської селищної, Роганської селищної, Солоницівської селищної, Харківської міської, Циркунівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Чугуївський район (з адміністративним центром у місті Чугуїв) у складі територій Вовчанської міської, Зміївської міської, Малинівської селищної, Новопокровської селищної, Печенізької селищної, Слобожанської селищної, Старосалтівської селищної, Чкаловської селищної, Чугуївської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
21) у Херсонській області:
Бериславський район (з адміністративним центром у місті Берислав) Бериславської міської, Борозенської сільської, Великоолександрівської селищної, Високопільської селищної, Калинівської селищної, Кочубеївської сільської, Милівської сільської, Нововоронцовської селищної, Новоолександрівської сільської, Новорайської сільської, Тягинської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Генічеський район (з адміністративним центром у місті Генічеськ) у складі територій Генічеської міської, Іванівської селищної, Нижньосірогозької селищної, Новотроїцької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Каховський район (з адміністративним центром у місті Нова Каховка) у складі територій Асканія-Нової селищної, Великолепетиської селищної, Верхньорогачицької селищної, Горностаївської селищної, Зеленопідської сільської, Каховської міської, Костянтинівської сільської, Любимівської селищної, Новокаховської міської, Присиваської сільської, Рубанівської сільської, Тавричанської сільської, Таврійської міської, Хрестівської сільської, Чаплинської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Скадовський район (з адміністративним центром у місті Скадовськ) у складі територій Бехтерської сільської, Голопристанської міської, Долматівської сільської, Каланчацької селищної, Лазурненської селищної, Мирненської селищної, Новомиколаївської сільської, Скадовської міської, Чулаківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Херсонський район (з адміністративним центром у місті Херсон) у складі територій Білозерської селищної, Великокопанівської сільської, Виноградівської сільської, Дар’ївської сільської, Музиківської сільської, Олешківської міської, Станіславської сільської, Херсонської міської, Чорнобаївської сільської, Ювілейної сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
22) у Хмельницькій області:
Кам’янець-Подільський район (з адміністративним центром у місті Кам’янець-Подільський) у складі територій Гуківської сільської, Гуменецької сільської, Дунаєвецької міської, Жванецької сільської, Закупненської селищної, Кам’янець-Подільської міської, Китайгородської сільської, Маківської сільської, Новодунаєвецької селищної, Новоушицької селищної, Орининської сільської, Слобідсько-Кульчієвецької сільської, Смотрицької селищної, Староушицької селищної, Чемеровецької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Хмельницький район (з адміністративним центром у місті Хмельницький) у складі територій Антонінської селищної, Війтовецької селищної, Віньковецької селищної, Вовковинецької селищної, Волочиської міської, Городоцької міської, Гвардійської сільської, Деражнянської міської, Заслучненської сільської, Зіньківської сільської, Красилівської міської, Летичівської селищної, Лісовогринівецької сільської, Меджибізької селищної, Миролюбненської сільської, Наркевицької селищної, Розсошанської сільської, Сатанівської селищної, Солобковецької сільської, Старокостянтинівської міської, Староостропільської сільської, Старосинявської селищної, Теофіпольської селищної, Хмельницької міської, Чорноострівської селищної, Щиборівської сільської, Ярмолинецької селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Шепетівський район (з адміністративним центром у місті Шепетівка) у складі територій Берездівської сільської, Білогірської селищної, Ганнопільської сільської, Грицівської селищної, Ізяславської міської, Крупецької сільської, Ленковецької сільської, Михайлюцької сільської, Нетішинської міської, Плужненської сільської, Полонської міської, Понінківської селищної, Сахновецької сільської, Славутської міської, Судилківської сільської, Улашанівської сільської, Шепетівської міської, Ямпільської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
23) у Черкаській області:
Звенигородський район (з адміністративним центром у місті Звенигородка) у складі територій Бужанської сільської, Ватутінської міської, Виноградської сільської, Вільшанської селищної, Водяницької сільської, Єрківської селищної, Звенигородської міської, Катеринопільської селищної, Лип’янської сільської, Лисянської селищної, Матусівської сільської, Мокрокалигірської сільської, Селищенської сільської, Стеблівської селищної, Тальнівської міської, Шевченківської сільської, Шполянської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Золотоніський район (з адміністративним центром у місті Золотоноша) у складі територій Великохутірської сільської, Вознесенської сільської, Гельмязівської сільської, Драбівської селищної, Золотоніської міської, Зорівської сільської, Іркліївської сільської, Новодмитрівської сільської, Піщанської сільської, Чорнобаївської селищної, Шрамківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Уманський район (з адміністративним центром у місті Умань) у складі територій Бабанської селищної, Баштечківської сільської, Буцької селищної, Дмитрушківської сільської, Жашківської міської, Іваньківської сільської, Ладижинської сільської, Маньківської селищної, Монастирищенської міської, Паланської сільської, Уманської міської, Христинівської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Черкаський район (з адміністративним центром у місті Черкаси) у складі територій Балаклеївської сільської, Березняківської сільської, Білозірської сільської, Бобрицької сільської, Будищенської сільської, Городищенської міської, Кам’янської міської, Канівської міської, Корсунь-Шевченківської міської, Леськівської сільської, Ліплявської сільської, Медведівської сільської, Михайлівської сільської, Мліївської сільської, Мошнівської сільської, Набутівської сільської, Ротмістрівської сільської, Руськополянської сільської, Сагунівської сільської, Смілянської міської, Степанецької сільської, Степанківської сільської, Тернівської сільської, Червонослобідської сільської, Черкаської міської, Чигиринської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
24) у Чернівецькій області:
Вижницький район (з адміністративним центром у місті Вижниця) у складі територій Банилівської сільської, Берегометської селищної, Брусницької сільської, Вашківецької міської, Вижницької міської, Конятинської сільської, Путильської селищної, Селятинської сільської, Усть-Путильської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Дністровський район (з адміністративним центром у селищі міського типу Кельменці) у складі територій Вашковецької сільської, Кельменецької селищної, Клішковецької сільської, Лівинецької сільської, Мамалигівської сільської, Недобоївської сільської, Новодністровської міської, Рукшинської сільської, Сокирянської міської, Хотинської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Чернівецький район (з адміністративним центром у місті Чернівці) у складі територій Боянської сільської, Ванчиковецької сільської, Великокучурівської сільської, Веренчанської сільської, Вікнянської сільської, Волоківської сільської, Герцаївської міської, Глибоцької селищної, Горішньошеровецької сільської, Заставнівської міської, Кадубовецької сільської, Кам’янецької сільської, Кам’янської сільської, Карапчівської сільської, Кіцманської міської, Кострижівської селищної, Красноїльської селищної, Магальської сільської, Мамаївської сільської, Неполоковецької селищної, Новоселицької міської, Острицької сільської, Петровецької сільської, Ставчанської сільської, Сторожинецької міської, Сучевенської сільської, Тарашанської сільської, Тереблеченської сільської, Топорівської сільської, Чагорської сільської, Чернівецької міської, Чудейської сільської, Юрковецької сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
25) у Чернігівській області:
Корюківський район (з адміністративним центром у місті Корюківка) у складі територій Корюківської міської, Менської міської, Сновської міської, Сосницької селищної, Холминської селищної територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Ніжинський район (з адміністративним центром у місті Ніжин) у складі територій Батуринської міської, Бахмацької міської, Бобровицької міської, Борзнянської міської, Вертіївської сільської, Височанської сільської, Дмитрівської селищної, Комарівської сільської, Крутівської сільської, Лосинівської селищної, Макіївської сільської, Мринської сільської, Ніжинської міської, Новобасанської сільської, Носівської міської, Плисківської сільської, Талалаївської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Новгород-Сіверський район (з адміністративним центром у місті Новгород-Сіверський) у складі територій Коропської селищної, Новгород-Сіверської міської, Понорницької селищної, Семенівської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Прилуцький район (з адміністративним центром у місті Прилуки) у складі територій Варвинської селищної, Ічнянської міської, Ладанської селищної, Линовицької селищної, Малодівицької селищної, Парафіївської селищної, Прилуцької міської, Срібнянської селищної, Сухополов’янської сільської, Талалаївської селищної, Яблунівської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;
Чернігівський район (з адміністративним центром у місті Чернігів) у складі територій Березнянської селищної, Гончарівської селищної, Городнянської міської, Деснянської селищної, Добрянської селищної, Іванівської сільської, Киїнської сільської, Киселівської сільської, Кіптівської сільської, Козелецької селищної, Куликівської селищної, Любецької селищної, Михайло-Коцюбинської селищної, Новобілоуської сільської, Олишівської селищної, Остерської міської, Ріпкинської селищної, Седнівської селищної, Тупичівської сільської, Чернігівської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України.
2. Межі районів встановлюються по зовнішній межі територій сільських, селищних, міських територіальних громад, які входять до складу відповідного району.
3. Ліквідувати:
1) в Автономній Республіці Крим: Бахчисарайський, Білогірський, Джанкойський, Іслямтерецький, Курманський, Перекопський, Єдикуйський, Нижньогірський, Первомайський, Роздольненський, Сакський, Сімферопольський, Ічкінський, Чорноморський райони;
2) у Вінницькій області: Барський, Бершадський, Вінницький, Гайсинський, Жмеринський, Іллінецький, Калинівський, Козятинський, Крижопільський, Липовецький, Літинський, Могилів-Подільський, Мурованокуриловецький, Немирівський, Оратівський, Піщанський, Погребищенський, Теплицький, Тиврівський, Томашпільський, Тростянецький, Тульчинський, Хмільницький, Чернівецький, Чечельницький, Шаргородський, Ямпільський райони;
3) у Волинській області: Володимир-Волинський, Горохівський, Іваничівський, Камінь-Каширський, Ківерцівський, Ковельський, Локачинський, Луцький, Любешівський, Любомльський, Маневицький, Ратнівський, Рожищенський, Старовижівський, Турійський, Шацький райони;
4) у Дніпропетровській області: Апостолівський, Васильківський, Верхньодніпровський, Дніпровський, Криворізький, Криничанський, Магдалинівський, Межівський, Нікопольський, Новомосковський, Павлоградський, Петриківський, Петропавлівський, Покровський, П’ятихатський, Синельниківський, Солонянський, Софіївський, Томаківський, Царичанський, Широківський, Юр’ївський райони;
5) у Донецькій області: Амвросіївський, Бахмутський, Бойківський, Великоновосілківський, Волноваський, Добропільський, Костянтинівський, Лиманський, Мангушський, Мар’їнський, Нікольський, Новоазовський, Олександрівський, Покровський, Слов’янський, Старобешівський, Шахтарський, Ясинуватський райони;
6) у Житомирській області: Андрушівський, Баранівський, Бердичівський, Брусилівський, Ємільчинський, Житомирський, Коростенський, Коростишівський, Лугинський, Любарський, Малинський, Народицький, Новоград-Волинський, Овруцький, Олевський, Попільнянський, Пулинський, Радомишльський, Романівський, Ружинський, Хорошівський, Черняхівський, Чуднівський райони;
7) у Закарпатській області: Берегівський, Великоберезнянський, Виноградівський, Воловецький, Іршавський, Міжгірський, Мукачівський, Перечинський, Рахівський, Свалявський, Тячівський, Ужгородський, Хустський райони;
8) у Запорізькій області: Бердянський, Більмацький, Василівський, Великобілозерський, Веселівський, Вільнянський, Гуляйпільський, Запорізький, Кам’янсько-Дніпровський, Мелітопольський, Михайлівський, Новомиколаївський, Оріхівський, Пологівський, Приазовський, Приморський, Розівський, Токмацький, Чернігівський, Якимівський райони;
9) у Івано-Франківській області: Богородчанський, Верховинський, Галицький, Городенківський, Долинський, Калуський, Коломийський, Косівський, Надвірнянський, Рогатинський, Рожнятівський, Снятинський, Тисменицький, Тлумацький райони;
10) у Київській області: Баришівський, Білоцерківський, Богуславський, Бориспільський, Бородянський, Броварський, Васильківський, Вишгородський, Володарський, Згурівський, Іванківський, Кагарлицький, Києво-Святошинський, Макарівський, Миронівський, Обухівський, Переяслав-Хмельницький, Поліський, Рокитнянський, Сквирський, Ставищенський, Таращанський, Тетіївський, Фастівський, Яготинський райони;
11) у Кіровоградській області: Благовіщенський, Бобринецький, Вільшанський, Гайворонський, Голованівський, Добровеличківський, Долинський, Знам’янський, Компаніївський, Кропивницький, Маловисківський, Новгородківський, Новоархангельський, Новомиргородський, Новоукраїнський, Олександрівський, Олександрійський, Онуфріївський, Петрівський, Світловодський, Устинівський райони;
12) у Луганській області: Антрацитівський, Біловодський, Білокуракинський, Довжанський, Кремінський, Лутугинський, Марківський, Міловський, Новоайдарський, Новопсковський, Перевальський, Попаснянський, Сватівський, Слов’яносербський, Сорокинський, Станично-Луганський, Старобільський, Троїцький райони;
13) у Львівській області: Бродівський, Буський, Городоцький, Дрогобицький, Жидачівський, Жовківський, Золочівський, Кам’янка-Бузький, Миколаївський, Мостиський, Перемишлянський, Пустомитівський, Радехівський, Самбірський, Сколівський, Сокальський, Старосамбірський, Стрийський, Турківський, Яворівський райони;
14) у Миколаївській області: Арбузинський, Баштанський, Березанський, Березнегуватський, Братський, Веселинівський, Вітовський, Вознесенський, Врадіївський, Доманівський, Єланецький, Казанківський, Кривоозерський, Миколаївський, Новобузький, Новоодеський, Очаківський, Первомайський, Снігурівський райони;
15) в Одеській області: Ананьївський, Арцизький, Балтський, Березівський, Білгород-Дністровський, Біляївський, Болградський, Великомихайлівський, Захарівський, Іванівський, Ізмаїльський, Кілійський, Кодимський, Лиманський, Любашівський, Миколаївський, Овідіопольський, Окнянський, Подільський, Ренійський, Роздільнянський, Савранський, Саратський, Тарутинський, Татарбунарський, Ширяївський райони;
16) у Полтавській області: Великобагачанський, Гадяцький, Глобинський, Гребінківський, Диканський, Зіньківський, Карлівський, Кобеляцький, Козельщинський, Котелевський, Кременчуцький, Лохвицький, Лубенський, Машівський, Миргородський, Новосанжарський, Оржицький, Пирятинський, Полтавський, Решетилівський, Семенівський, Хорольський, Чорнухинський, Чутівський, Шишацький райони;
17) у Рівненській області: Березнівський, Володимирецький, Гощанський, Демидівський, Дубенський, Дубровицький, Зарічненський, Здолбунівський, Корецький, Костопільський, Млинівський, Острозький, Радивилівський, Рівненський, Рокитнівський, Сарненський райони;
18) у Сумській області: Білопільський, Буринський, Великописарівський, Глухівський, Конотопський, Краснопільський, Кролевецький, Лебединський, Липоводолинський, Недригайлівський, Охтирський, Путивльський, Роменський, Середино-Будський, Сумський, Тростянецький, Шосткинський, Ямпільський райони;
19) у Тернопільській області: Бережанський, Борщівський, Бучацький, Гусятинський, Заліщицький, Збаразький, Зборівський, Козівський, Кременецький, Лановецький, Монастириський, Підволочиський, Підгаєцький, Теребовлянський, Тернопільський, Чортківський, Шумський райони;
20) у Харківській області: Балаклійський, Барвінківський, Близнюківський, Богодухівський, Борівський, Валківський, Великобурлуцький, Вовчанський, Дворічанський, Дергачівський, Зачепилівський, Зміївський, Золочівський, Ізюмський, Кегичівський, Коломацький, Красноградський, Краснокутський, Куп’янський, Лозівський, Нововодолазький, Первомайський, Печенізький, Сахновщинський, Харківський, Чугуївський, Шевченківський райони;
21) у Херсонській області: Бериславський, Білозерський, Великолепетиський, Великоолександрівський, Верхньорогачицький, Високопільський, Генічеський, Голопристанський, Горностаївський, Іванівський, Каланчацький, Каховський, Нижньосірогозький, Нововоронцовський, Новотроїцький, Олешківський, Скадовський, Чаплинський райони;
22) у Хмельницькій області: Білогірський, Віньковецький, Волочиський, Городоцький, Деражнянський, Дунаєвецький, Ізяславський, Кам’янець-Подільський, Красилівський, Летичівський, Новоушицький, Полонський, Славутський, Старокостянтинівський, Старосинявський, Теофіпольський, Хмельницький, Чемеровецький, Шепетівський, Ярмолинецький райони;
23) у Черкаській області: Городищенський, Драбівський, Жашківський, Звенигородський, Золотоніський, Кам’янський, Канівський, Катеринопільський, Корсунь-Шевченківський, Лисянський, Маньківський, Монастирищенський, Смілянський, Тальнівський, Уманський, Христинівський, Черкаський, Чигиринський, Чорнобаївський, Шполянський райони;
24) у Чернівецькій області: Вижницький, Герцаївський, Глибоцький, Заставнівський, Кельменецький, Кіцманський, Новоселицький, Путильський, Сокирянський, Сторожинецький, Хотинський райони;
25) у Чернігівській області: Бахмацький, Бобровицький, Борзнянський, Варвинський, Городнянський, Ічнянський, Козелецький, Коропський, Корюківський, Куликівський, Менський, Ніжинський, Новгород-Сіверський, Носівський, Прилуцький, Ріпкинський, Семенівський, Сновський, Сосницький, Срібнянський, Талалаївський, Чернігівський райони.
4. Установити, що:
1) вибори депутатів районних рад у районах, ліквідованих відповідно до пункту 3 цієї Постанови, не проводяться;
2) повноваження депутатів районних рад у районах, ліквідованих відповідно до пункту 3 цієї Постанови, припиняються в день набуття повноважень депутатів районних рад, обраних на перших виборах до районних рад у районах, утворених відповідно до пункту 1 цієї Постанови.
5. Центральній виборчій комісії забезпечити формування виборчих округів та проведення місцевих виборів з урахуванням районів, утворених відповідно до пункту 1 цієї Постанови.
6. Кабінету Міністрів України у тримісячний строк з дня набрання чинності цією Постановою:
1) привести свої нормативно-правові акти у відповідність із цією Постановою;
2) забезпечити приведення міністерствами та іншими центральними органами виконавчої влади їх нормативно-правових актів у відповідність із цією Постановою.
7. Ця Постанова набирає чинності з дня, наступного за днем її опублікування, крім підпункту 1 пункту 1 та підпункту 1 пункту 3, які набирають чинності з моменту повернення тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим під загальну юрисдикцію України.
8. Внести зміну до пункту 2 Постанови Верховної Ради України «Про перейменування окремих населених пунктів та районів Автономної Республіки Крим та міста Севастополя» (Відомості Верховної Ради України, 2016 р., № 23, ст. 478), виклавши його в такій редакції:
«2. Ця Постанова набирає чинності одночасно з набранням чинності Постановою Верховної Ради України «Про утворення та ліквідацію районів» та вводиться в дію з моменту повернення тимчасово окупованої території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя під загальну юрисдикцію України».
Голова Верховної Ради України Д. РАЗУМКОВ.
м. Київ,
17 липня 2020 року.
№ 807-ІХ.

Question: how many raions are there in dnipropetrovsk oblast

Answer: seven

Question: when will ternivka be incorporated as a city of oblast significance

Answer: 18 July 2020

Question: when will ternivka be abolished

Answer: July 2020

Question: why was the ternivka municipality abolished

Answer: administrative reform of Ukraine

Question: until july 2020, which city will be the center of the ternivka

Answer: Ternivka

Question: until 18 july 2020, what was the center of ternivka

Answer: Ternivka Municipality


Lee Kyung Hae (1947 – September 10, 2003) was a South Korean farmer and activist who opposed neo-liberal globalization and protested for the local farmers and fishermen of his home country whose jobs were threatened. He was president of the Federation of Farmers and Fishermen of Korea. He committed suicide at  the 2003 WTO conference in Cancún, Mexico.

Early life
Lee Kyung Hae was born in Jangsu, Jeollabuk-do, in what was then a united Korea. He graduated from Seoul Agricultural College in 1974 and pursued farming as a career, even though farming was not seen at that time as a logical career for college graduates. He established a dairy farm on what had been a deserted wasteland, and developed it to a capacity of seventy cows. He also developed vegetable farms and opened all of his farms to agricultural students seeking real-life experience. It was during that time that Lee married Kim Baek-i, a journalist for the local Mountains magazine.

Activism
In 1979, he was elected president of the Jangsu Livestock Breeders Association. Throughout the 1980s he worked to improve the situation of farmers nationwide, and as a result of his efforts he was elected to many prominent agricultural positions. He became president of the Jangsu Young Farmers Association in 1983 and the larger Jeonbuk Young Farmers Association in 1987. In response to falling crop prices, he participated in the establishment of the Korean Young Farmers Association. His actions gained the attention of the FAO (The Food and Agricultural Organization) of the UN, and in 1989 Lee was given the award for ‘Farmer of the Year’. In 1989, he was elected president of the Korean Advanced Farmers Federation, and held this position until 1991. In 1990, he started the social activist magazine Korean Young Farmers’ Weekly News.

In the 1990s, Lee adopted more visible methods in his battle for the Korean farmer. He became a member of the provincial legislature when he was elected three times to serve in the Jeonbuk Provincial Assembly. When the South Korean government attempted to stop the second Nationwide Meeting of the Korean Young Farmers Association, Lee led a hunger strike in protest.

Hunger strikes continued to be a common tactic for Lee in his struggle against the World Trade Organization. According to him, the WTO's trade policies destroyed South Korean farmers, reducing them to poverty or worse. In 1993, he attempted suicide at the WTO's Geneva, Switzerland, offices, but was hospitalized and recovered. Lee led a hunger strike in 1994, when the WTO put pressure on South Korea to open its markets to foreign agricultural products. He remained for seventeen days outside the National Assembly Building, in an effort to persuade parliament to pass a law against the WTO. In December 2000, Lee Kyung-hae went on another hunger strike for twenty-six days.

thumb|Lee Kyung Hae's memorial setting during WTOMC6

In February and March 2003, Lee led a hunger strike at WTO headquarters in Geneva, but his actions were ignored by the WTO and by mainstream media. However, Lee's hunger strike and his continued statements concerning the effect of rapidly dropping crop prices on Korean farmers were reported in many local newspapers. In Cancun, Lee joined a march of over 15,000 other farmers and indigenous people from around the world and carried a sandwich board that stated, "WTO Kills Farmers."

Death
On September 10, 2003, Lee stood on top of a police barricade at a major protest demonstration near the WTO conference in Cancún, Mexico, and in front of media television cameras he stabbed himself. Although he was rushed to a local hospital, he died during surgery. The cause of death was officially ruled as a suicide.  Lee is sometimes seen as a martyr to the anti-globalization movement. His death is seen by opponents of neo-liberal globalization as an example of the destructive effects of free trade on the lives of workers.

Legacy
Apart from different memorial ceremonies, a candlelight vigil was organised for September 10, 2005, in Hong Kong to commemorate the victims of the WTO, especially Lee Kyung Hae.

Anti-Flag dedicated their song, "The WTO Kills Farmers" to Lee Kyung Hae, as well as Percy Schmeiser and other farmers hurt by the WTO's policies.

Ahleuchatistas has a song named "Lee Kyung Hae" in dedication to his activism.

See also
Politics of South Korea

References

External links
"In memoriam, Lee Kyung Hae" 5 September 2003.
Gary LaMoshi. Asia Times. "Trade gets a martyr" 13 September 2003. (An editorial criticizing Lee's fight against the WTO)
Sang-Hun Choe. Associated Press. "Suicide highlights Korean farm problems" 18 September 2003.
Sang-Hun Choe. Associated Press. "South Korea: Farmers and Police Clash at Funeral" 20 September 2003.

Category:1947 births
Category:2003 suicides
Category:Anti-globalization activists
Category:Suicides by sharp instrument in Mexico
Category:South Korean activists

Death On September 10 , 2003 , Lee stood on top of a police barricade at a major protest demonstration near the WTO conference in Cancún , Mexico , and in front of media television cameras he stabbed himself .

With sticks of incense and wreaths of white camomiles, the tenant farmers of Jangsu come to pay their last respects to Lee Kyung-hae.
Although this is harvest time, they leave their paddy fields and orchards, swap their peasant garb for smart black suits, and drift in to the community hall that is now a makeshift shrine to the man who stabbed himself in the heart last week in Cancun, Mexico, in protest against the WTO's efforts to open agricultural trade.
While critics have dismissed him as a cranky extremist, here it is clear that he was greatly loved and respected. The walls are decked in yellow and white flowers sent from agricultural associations, Korean War veterans and alumni groups of old school friends. Next to a 4ft-high photograph of the dead man is a message of condolence from the prime minister and banners reaffirming his campaign: "Lee Kyung-hae is our hero", "Stop WTO agriculture negotiations which are killing millions of Korean farmers."
Outside this small farming town, few people are likely to have heard of the 56-year-old farmers' leader before last week. That changed in just a few seconds last Wednesday. It was during the fiercest clashes between the police and thousands of anti-globalisation demonstrators in Cancun. Lee was among a group of about 150 Koreans in the frontline, trying to pull down the security fences separating the protesters from the resort where the WTO negotiations were in progress. Climbing to the top of the fence, Lee turned to his compatriots and said: "Don't worry about me, just struggle your hardest." He then stabbed himself in the chest with a knife. It pierced 4cm into the left atrium of his heart.
When he died after several hours in a hospital, some protesters proclaimed him a martyr. Outside the hospital where he died, sympathisers held candlelit vigils. Below the security fence where he stabbed himself, Italian activists splattered themselves with red paint and shouted the slogan that Lee had made his own: "The WTO kills farmers." During international solidarity rallies over the weekend, Cancun echoed with thousands of voices, chanting: "We are all Lee, we are all Lee."
But who was Lee Kyung-hae, and why did he kill himself? In the aftermath of the failed WTO negotiations, these questions are likely to absorb the anti-globalisation activists who claim he was a martyr in their "victory", the heavyweights of world trade, who would like the fiery Korean to be dismissed as a nationalist showman with psychological problems, and the family and friends who are mourning the man who died only weeks before he was due to give away his daughter's hand in marriage.
The search for an answer must start on the mountain slopes near Jangsu, a town of 30,000 farming households in North Cholla Province, about four hours' drive south of Seoul. This is the land where Lee attempted to realise an idealistic vision of a modern, model farm. It is where he buried his wife. And it is where he experienced the pain of losing a farm because of a sudden opening of markets to foreign trade
In autumn, when the fields are full, Jangsu is a spectacularly beautiful part of South Korea. Terraced paddies yellow with heavy heads of rice stretch up to the dark green tree line of the densely wooded hills flecked with misty shafts of sunlight. Smart new roads are lined with fields of cabbages, radishes and ginseng, apple orchards and greenhouses filled with roses.
But despite the prosperous appearance, this is tough farming territory. Set at an altitude of 450 metres, the fields are often blanketed in snow during the winter. Rice - the main crop of 60% of households - is of low quality and fetches only the minimum price guaranteed in heavily subsidised sales to the government.
Locals say they are up to their necks in debt - a common complaint in Korea, where the average farmer borrowings have more than quadrupled in the past 10 years, while their incomes have crept up by less than 10%. Some speak of people committing suicide or running off in the middle of the night because they cannot make their interest repayments. They fear the situation will get worse as their government sacrifices domestic agricultural protection to open markets overseas for the finance and manufacturing sectors. With 80% working as small-scale tenant farmers, they know they can never compete head-on with rice produced by the huge agri-businesses of the US, or apples grown in Chinese farms that can tap into unlimited cheap labour. The young are deserting the fields in droves, and in the past 20 years, the town's population has almost halved.
Lee had always dreamed of revitalising farming in this town, where he was born in 1947 to a wealthy family of rice traders and landowners. As a boy, he was described as quiet and studious but kind. While his siblings went into more profitable businesses, he threw himself into the patch of mountain land that he, as the eldest son, would inherit. He went to university in Seoul to study agricultural science, where he met his wife. When the couple returned to Jangsu in 1974, he set to work trying to put the idealistic theories and modern technology he had studied into practice.
Locals still speak reverently of the result: Seoul Farm, 30 hectares of grazing pastures, paddy fields and buildings, housing and sheds that the Lees built from scratch on the steep wooded slopes of his family's land. It was not just a farm, but an experiment in agriculture. Until then, nobody in the town had imagined that cows could graze at such a gradient, but Lee spent five years preparing the land. He invited experts from Germany to help with the electric fencing - then almost unknown in Korea - and erected a mini cable-car to transport hay from the higher slopes to the sheds below.
"It was completely against the common sense of the time, but he made it work," says Choi Yeon-soo, one of the many young farmers starting out at the time who looked up to Lee. "He was a central figure in my life, someone who had great dreams about how to improve the countryside."
Lee threw himself into his leadership role. Seoul Farm became a teaching college with live-in students who were invited to get hands-on experience of modern agriculture that couldn't be taught in the cities. In 1988, this earned him a UN award for rural leadership. The Lees, now with three daughters, were prospering. The herd had expanded to 300 cattle and the fame of the charismatic farm leader who had mastered a hostile land was growing.
Then calamity - in the form of a shift in international trade - struck. The government opened the market to imports of Australian cows and encouraged Korean farmers to expand their stocks with cheap loans. This led to a collapse in the price of beef. The Seoul Farm herd, bought with loans, was suddenly almost worthless. Personal tragedy followed when Lee's wife died in a car crash in 1993.
To meet interest repayments, Lee had to sell dozens of cows every month. When he ran out of cattle, the banks repossessed the land. It was the only time in his life that his family saw him shed tears. "He never showed his emotions, even when his wife died," says Lee Young-suk, a younger sister. "But after he lost the farm, he disappeared. We were so worried that we went to search for him. We found him crying in a cinema. He had gone there because he didn't want anyone to see his misery."
Young-suk says the loss prompted her brother to throw himself with more fury into a budding political career. "He had mastered the environment but still lost his land. It made him realise that bigger forces were ruining farmers' lives and he dedicated himself to organising unions, influencing government policy and opposing trade liberalisation."
He had already demonstrated an often self-destructive political activism, particularly in opposing the WTO. In 1987, he was a central figure in the formation of the Korean Advanced Agriculture Federation, which has since become the country's biggest farmers' organisation, with 120,000 members. Four years later, he ran successfully for the first of four terms on the North Cholla local assembly and is said to have grown close to the former South Korean president Kim Dae-jung.
But it was as a radical protester that he made his mark. He was always in the frontline of the often bloody street demonstrations that characterise political radicalism in South Korea. Though, in Lee's case, the violence was usually self-inflicted - he staged more than 30 hunger strikes, often to the point of needing hospitalisation. In 1993, he starved himself in a one-man protest outside the Korean parliament to protest against a fall in rice prices. Earlier this year, he camped outside the WTO office in Geneva refusing food to demonstrate his belief that trade negotiations were killing farmers. The closest he came to death was in 1990, when in a precursor to his ultimate suicide, he attempted to disembowel himself with a Swiss penknife in a protest outside the WTO office in Geneva against a Uruguay Round agreement that opened the Korean market to rice imports for the first time.
His family said they were worried every time he packed his bags. "He never really talked about what he did," says his elder sister Lee Kyong-jol. "But we would know what he got up to from his gaunt appearance when he returned."
Lee knew he went too far. In a pamphlet he issued during his hunger strike in Geneva earlier this year, he wrote that his actions were unconscious. "I regret this kind of irritated and uncontrolled action," he said of his attempted disembowelment in 1990. But he said that he could not bear to stand by and watch the WTO inflict suffering on farmers.
He said the multinationals and big governments that control the WTO are pursuing a form of globalisation that is inhumane, farmer-killing and undemocratic. "It should be stopped immediately, otherwise the false logic of the neo-liberalism will perish the diversities of global agriculture and bring disaster to all human beings," he wrote.
Did he mean to kill himself? No one will ever know for sure, but critics have suggested that Lee may have been playing to the crowd - an accusation angrily denied by his family. "He didn't die to be a hero or to draw attention to himself," says his daughter Lee Ji-hye as she flew off to Mexico to collect her father's body. "He died to show the plight of Korean farmers - something he knew from personal experience."
In Jangsu, people are convinced that Lee's sacrifice was intended. Some cite the last scrawled memo found in the house after his death: "A sacrifice of one person for 10 is more valuable than a sacrifice of 10 people for one." Others say his devotion to Korean farmers was so passionate that he would willingly have laid down his life for them.
"Perhaps European and even urban South Koreans won't be able to understand why Lee killed himself, but that is because they don't understand the reality of Korean farmers," says Han Gyuha, an official of the Jangsu county office involved in preparations for the funeral on Thursday. "Lee knew the Korean countryside is slowly dying, that farmers are living lonely, miserable lives. He wanted to tell the world. That is why he sacrificed himself and that is why we call him a hero."

Question: when did lee kill himself

Answer: September 10, 2003

Question: where did lee kill himself

Answer: Cancún, Mexico

Question: where was the wto conference held in 2003

Answer: Cancún

Question: what did lee stand on in front of

Answer: police barricade

Question: what did lee do to himself

Answer: stabbed

Question: what did lee die of

Answer: Death

Question: what did lee stand on top of

Answer: a police barricade