Biologija
thumb|150px|Gyvūnai (Animalia) –  naminiai jaučiai (Bos taurus)
thumb|150px|Augalai (Planta) – kviečiai (Triticum)
thumb|150px|Grybai (Fungi) – valgomasis briedžiukas (Morchella esculenta)
150px|thumb|Dumbliai Stramenopila/Chromista - Fucus serratus
thumb|150px|Bakterijos (Bacteria) – Gemmatimonas aurantiaca (- = 1 mikrometras)
thumb|150px|Archėjos (Archaea) – Halobacteria
thumb|150px|Virusai - Gama bakteriofagai

Biologija – mokslas apie gyvąją gamtą, jos dėsnius.
Graikiškai βίος (bios) reiškia gyvybę ar gyvenimą, o λόγος (logos) – žodį, sąvoką, mokslą. Terminą pirmą kartą pasiūlė 1802 m. Žanas-Baptistas Lamarkas ir G. R. Treviranas (nepriklausomai vienas nuo kito). Biologijos mokslas tiria gyvų organizmų struktūras, funkcijas, augimą, kilmę, evoliuciją, paplitimą ir klasifikaciją. Moderniosios biologijos pamatus sudaro 5 principai: ląstelės teorija, evoliucija, genų teorija, energija ir homeostazė. 

Biologija, kaip atskiras mokslas, atsirado XIX a., mokslininkams atradus, kad visi organizmai turi bendrų bruožų.

 Biologijos sritys 
Biologija apima platų akademinių sričių spektrą. Jos klasifikuojamos keliais būdais:

 Pagal sistemines grupes 
 Mikrobiologija (apima kelias žemiau minimas sritis)
 Virusologija (virusai)
 Bakteriologija (bakterijos) 
 Protozoologija (pirmuonys)
 Mikologija (grybai)
 Algologija (dumbliai)
 Botanika (augalai)
 Zoologija (gyvūnai)
 Helmintologija (kirmėlės)
 Entomologija (vabzdžiai) 
 Arachnologija (voragyviai)
 Malakologija (moliuskai)
 Ichtiologija (žuvys)
 Herpetologija (ropliai ir varliagyviai)
 Ornitologija) (paukščiai)
 Teriologija (žinduoliai)
 Fizinė antropologija (žmogus)

 Pagal tiriamus biologinius reiškinius 
 Genetika (paveldėjimas)
 Biomechanika (mechaniniai reiškiniai organizmuose)
 Vystymosi biologija (ontogenezė)
 Embriologija (embrioninis organizmų vystymasis)
 Evoliucinė biologija (biologinė evoliucija)
 Ekologija (organizmų sąveikos su aplinka)
 Parazitologija (parazitizmas)
 Imunologija (imunitetas)
 Biokibernetika (valdymas biologinėse sistemose)
 Biogeografija (paplitimas pasaulyje)
 Neurobiologija (nervinis valdymas)
 Morfologija (organizmų sandara)
 Fiziologija (organizmų vidinės funkcijos)
 Paleontologija (išmirusi gyvybė)
 Toksikologija (nuodai ir nuodų veikimas)
 Sistemų biologija (biologinės sistemos)

 Pagal organizacijos lygį 
 Biochemija (organizmų organinės medžiagos)
 Molekulinė biologija (organizmų molekulinės sistemos)
 Struktūrinė biologija 
 Ląstelės biologija (ląstelė)
 Genomika (genomas)
 Histologija (audiniai)
 Fitocenologija (fitocenozės)

 Pagal specifinę aplinką 
 Hidrobiologija (vandenų gyvybė):
 Jūrų biologija (jūrų gyvybė);
 Pedobiologija (dirvožemio gyvybė);
 Astrobiologija, kitaip ksenobiologija (nežemiška gyvybė)

 Pagal naudojamus metodus 
 Bioinformatika 
 Biometrija arba Biostatistika

 Pagal taikomuosius aspektus 
 Agrobiologija (žemės ūkio biologija)
 Medicina (žmogaus sveikatos palaikymo biologija)
 Veterinarija (gyvūnų sveikatos palaikymo biologija)
 Biotechnologija (gamyba panaudojant organizmus)

 Šaltiniai 

 Nuorodos 
 Botanikos institutas


the science of biology explores the structures, functions, growth, origin, evolution, spread
Answer: living organisms