Filosofija
thumb|right|250px| „Atėnų mokykla“ (Rafaelis)

Filosofija ( < φιλο – „myliu“ + σοφία – išmintis) – mokslas apie bendriausius gamtos, visuomenės ir mąstymo dėsningumus, tiriantis tikrovės ir esminius žmogiškosios būties ir patirties aspektus.Filosofija. Lietuvių kalbos žodynas, 2005

Filosofija yra iš graikų kalbos kilęs žodis, reiškiantis „išminties meilę“ žinių siekimo prasme (teorinė filosofija) ir iš to sekančiu sąmoningu gėrio troškimu (praktinė filosofija). Paties žodžio įvedimas paprastai priskiriamas graikų mąstytojui Pitagorui iš Samo. Kiek tai yra patikimos žinios yra ginčytina, tačiau aišku, kad pats žodis atsirado ne ką anksčiau už Platoną.

Ilgą laiką „filosofijos“ sąvoka taikyta vakarietiškajai, iš Antikos graikų filosofijos kilusiai mąstymo tradicijai (apie VII a. pr. m. e.–VI a. pr. m. e.). Rytietiškoji filosofija glaudžiai susijusi su religiniais įsitikinimais ėmė rastis Indijoje (XV a. pr. m. e.–X a. pr. m. e.), Kinijoje (XII a. pr. m. e.) bei Japonijoje (XII a. pr. m. e.).
 Skiriama krikščionybės, islamo ir kt. religijų filosofija.

 Filosofijos šakos ir svarbiausi jų klausimai 

Filosofijos problematika apima tokius klausimus kaip kas yra būtis ir tiesa (metafizika ir logika), gėris ir moralumas (etika), žinojimas bei grožis (estetika):
 Pažinimo teorija (gnoseologija arba epistemologija): kas yra žinojimas? ką galima pažinti?
 Metafizika: kas yra tikrovė? kas yra būtis? Ar egzistuoja daiktai nepriklausomai nuo mūsų pažinimo? Tradiciškai jos šakos yra kosmologija ir ontologija.
 Etika (moralės filosofija): kaip reikėtų elgtis? Ką turiu daryti (I. Kantas)? Kas yra gėris? Kas yra geras gyvenimas? Pagrindinės etikos šakos yra metaetika, normatyvinė etika ir taikomoji etika. Metaetika tiria etinės minties prigimtį, skirtumus tarp įvairių etinių sistemų, ieško atsakymo į klausimą ar egzistuoja absoliučios etinės tiesos ir kaip pažinti tokias tiesas.
 Politinė filosofija yra vyriausybės ir jos santykių su individais ir bendruomenėmis valstybės viduje tyrimas. Politinė filosofija apima klausimus, susijusius su teisingumu, gėriu, teise, nuosavybe, piliečių teisėmis ir pareigomis.
 Logika: kaip reikėtų taisyklingai mąstyti? Kilusi iš Antikinės Graikijos. Nuo XIX a. pabaigos logika skilo į dvi plačias dalis: matematinę logiką (formaliąją simbolinę logiką) ir tai, kas dabar vadinama filosofine logika.
 Kalbos filosofija tiria kalbos prigimtį, kilmę ir naudojimą.
 Religijos filosofija domisi klausimais, susijusiais su religija.
 Estetika: kas yra grožis? kas yra menas?

Šalia šių pagrindinių šakų egzistuoja nemažai sritinių disciplinų, pvz., mokslo filosofija, matematikos filosofija, logikos filosofija, teisės filosofija, istorijos filosofija, kultūros filosofija, medijų filosofija, meno filosofija. Be to, kai kurie mokslai pagal savo tyrimo objektą priartėja prie istoriškai filosofijai priskirtų tyrimo objektų, pvz., psichologija, antropologija.

 XX a. filosofijos kryptys 
 Analitinė filosofija
 Egzistencializmas
 Feminizmas
 Fenomenologija
 Hermeneutika
 Kritinis racionalizmas
 Marksizmas
 Neokantizmas
 Badeno neokantininkų mokykla
 Frankfurto neokantininkų mokykla
 Pozityvizmas
 Neopozityvizmas (loginis empirizmas)
 Postmodernizmas
 Pragmatizmas

 Išnašos 

 Nuorodos 

 Filosofija.info
 Naujienos Lietuvos filosofinėje padangėje
 Filosofija: Apie tai kas svarbu – Aplinkkeliai
 Šiuolaikiniai filosofai, publikuojantys Internete savo tekstus


what is the meaning of the word filosofija
Answer: wisdom