Djur
Djur (Animalia, Metazoa) är flercelliga organismer som kännetecknas av att de är rörliga och heterotrofa, det vill säga får sin energi från föda, och utgör ett rike inom klassificeringen av levande organismer. Med få undantag har djur muskler, ett nervsystem, och inre hålrum i kroppen, ämnat för nedbrytning av födan.

Som heterotrofa organismer är djur inte självnärande, det vill säga de kan inte som växterna producera och tillgodogöra sig kolhydrater genom fotosyntes utan måste få sin energi från föda genom att konsumera andra organismer med energiinnehåll. Till skillnad från växterna och andra flercelliga organismer som svampar har djurs celler inga cellväggar. Djurceller avgränsas av cellmembran och som skydd och stadga åt djurkroppen har varierande strukturer utvecklats inom olika grupper av djur, till exempel inre skelett, hud, skal, yttre exoskelett och hydrostatiskt skelett.

Djuren tros ha utvecklats under prekambrium ur flagellater, en grupp inom protisterna. Jordens äldsta djur tros vara kammaneterna.

Människan är ett djur, i begreppets alla vetenskapliga definitioner, men i dagligt tal och i exempelvis juridiska sammanhang används begreppet djur ofta i meningen "djur utom människan".Djurskyddslag (1988:534)

Läran om djurriket kallas zoologi.

 Djurrikets klassificering 
Klassificeringen av liv i riken har förändrats över tid och det har även lett till förändring av vilka organismer som tillhör djurriket. I tidig systematik räknades exempelvis så kallade encelliga djur, urdjuren eller protozoer, till djurriket. I nutida systematik räknas inte protozoer till djurriket utan förs till gruppen protister. Det innebär att djurriket är synonymt med flercelliga djur (vetenskapligt namn Metazoa).

 Flercelliga djur 
Det finns idag ungefär 1,4 miljoner kända arter av (flercelliga) djur, som varierar i storlek mellan 10 μm (mikrometer) och 30 meter.  De gener som förenar alla djur tros ha en gemensam ana som uppstod för cirka 650 miljoner år sedan, under Ediacara-perioden, då Ediacarafaunan levde, vilket är de äldsta kända flercelliga organisermerna. De besynnerliga arterna Dickinsonia costata och Trichoplax adhaerens är exempel på flercelliga organismer som har klassificerats som mycket tidiga djur.

Gemensamt för alla (flercelliga) djur är bland annat att det finns så kallade desmosomer, det vill säga cellstrukturer av proteiner vars funktion är att binda samman cellerna rent fysiskt och som därmed ger vävnaden ökad stabilitet och motstånd mot mekanisk stress; att cellerna skiljer ut ett proteinlager (extracellulär matrix) vid sin basis; och att minst en uppsättning av Hox-gener är närvarande. De mer kända egenskaperna (stor rörlighet, nervsystem, epiteler, kroppshåla, cirkulations- och andra organ) uppstod däremot senare i djurs evolution. Flercelliga djur är vidare de enda flercelliga organismer som saknar cellvägg.

 Systematik 
Djurriket indelas i stammar:Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. 2005. Artdatabanken, SLU, Uppsala, 
 Svampdjur (Porifera)
 Kammaneter (Ctenophora)
 Nässeldjur (Cnidaria) (koralldjur, maneter m.fl.)
 Placozoer (Placozoa)
 Tvåsidiga djur (Bilateria)
 Myxozoer (Myxozoa)
 Acoeler (Acoelomorpha)
 Protostomier (Protostomia)
 Bukhårsdjur (Gastrotricha)
 Ringbärare (Cycliophora)
 Käkmaskar (Gnathostomulida)
 Hjuldjur (Rotifera)
 Dvärgkäkmaskar (Micrognathozoa)
 Hakmaskar (Acanthocephala)
 Pilmaskar (Chaetognatha)
 Pansarmaskar (Kinorhyncha)
 Korsettdjur (Loricifera)
 Snabelsäckmaskar (Priapulida)
 Rundmaskar (Nematoda)
 Tagelmaskar (Nematomorpha)
 Leddjur (Arthropoda) (insekter, spindlar, kräftdjur och palpkäkar)
 Trögkrypare (Tardigrada)
 Klomaskar (Onychophora)
 Rhombozoer (Rhombozoa)
 Stavsimmare (Orthonectida)
 Plattmaskar (Platyhelminthes) (binnikemaskar m.fl.)
 Blötdjur (Mollusca) (musslor, snäckor, bläckfiskar m.fl.)
 Stjärnmaskar (Sipuncula)
 Slemmaskar (Nemertea)
 Ringmaskar (Annelida) (daggmaskar m.fl.)
 Skedmaskar (Echiura)
 Bägardjur (Entoprocta)
 Mossdjur (Bryozoa)
 Armfotingar (Brachiopoda)
 Hästskomaskar (Phoronida)
 Deuterostomier (Deuterostomia)
 Tagghudingar (Echinodermata) (sjöstjärnor, sjögurkor m.fl.)
 Svalgsträngsdjur (Hemichordata)
 Ryggsträngsdjur (Chordata) (ryggradsdjur m.fl.)

 Artantal i djurrikets stammar 

+ Stammar inom djurriket Svenskt namn  Vetenskapligt namn  Antal arter i världen  Antal arter i Sverige  Svampdjur  Porifera     Kammanet  Ctenophora     Nässeldjur  Cnidaria     Placozoer  Placozoa     Myxozoer  Myxozoa    ? Acoeler  Acoelomorpha  ?  ? Bukhårsdjur  Gastrotricha     Ringbärare  Cycliophora     Käkmaskar  Gnathostomulida  ?  Hjuldjur  Rotifera     Dvärgkäkmaskar  Micrognathozoa     Hakmaskar  Acanthocephala     Pilmaskar  Chaetognatha     Pansarmaskar  Kinorhyncha     Korsettdjur  Loricifera     Snabelsäckmaskar  Priapulida     Rundmaskar  Nematoda     Tagelmaskar  Nematomorpha     Leddjur  Arthropoda     Trögkrypare  Tardigrada     Klomaskar  Onychophora     Rhombozoer  Rhombozoa    ? Stavsimmare  Orthonectida    ? Plattmaskar  Platyhelminthes     Blötdjur  Mollusca     Stjärnmaskar  Sipuncula     Slemmaskar  Nemertea     Ringmaskar  Annelida     Skedmaskar  Echiura     Bägardjur  Entoprocta     Mossdjur  Bryozoa     Armfotingar  Brachiopoda     Hästskomaskar  Phoronida     Tagghudingar  Echinodermata     Svalgsträngsdjur  Hemichordata     Ryggsträngsdjur  Chordata    

 Referenser 

 Externa länkar 

 Tree of Life web project: Discussion of Phylogenetic Relationships Citat: "...Due to new evidence from developmental biology and molecular phylogenetics, ideas about bilaterian relationships have undergone a major paradigm shift within the last decade. The new hypotheses shown in the tree above are now widely accepted, but there are also many sceptics who emphasize the pitfalls and inconsistencies associated with the new data. One of the most prominent alternative views based on morphological evidence is championed by Nielsen (2001)..."
 

Kategori:Systematik
 
Kategori:Wikipedia:Basartiklar


where did the flagellates come from
Answer: the protests