Datavetenskap
144px|alt=large capital lambda|Programming language theory|link=Programming language theory 144px|alt=Plot of a quicksort algorithm|Computational complexity theory|link=Computational complexity theory 144px|alt=Utah teapot representing computer graphics|Computer graphics|link=Computer graphics (computer science) 144px|alt=Microsoft Tastenmaus mouse representing human-computer interaction|Human–computer interaction|link=Human–computer interaction
 Datavetenskap bygger på teorin bakom beräkningar, och innefattar även teknikerna som används för att tillämpa denna teori.
Datavetenskap, datalogi eller informationsbehandling (finlandssvenska) är studiet av de teoretiska grunderna för information, beräkning och dess tillämpning, företrädesvis de som utförs av datorer med hjälp av programvara. En vetenskapsman som utövar datavetenskap kallas datorforskare (eller datavetare). 

Det akademiska ämnet datavetenskap överlappar i hög grad med ämnena datateknik, datorteknik, informationsteknik (IT), systemteknik, informatik och systemvetenskap.  

 Bakgrund 
Datavetenskap är ett självständigt akademiskt ämne sedan 1960 och det anses som väldigt ungt i den akademiska världen. Inte förrän på 1980-talet kom datavetenskap att bli ett eget ämne vid svenska universitet och högskolor. Beskrivningen av datavetenskap varierar från den äldre "läran om nuvarande teknologi", till dagens "läran om beräkningars utförande".

Datalogi, som ursprungligen är en dansk term, används på svenska synonymt med datavetenskap men också som ett förtydligande av den teoretiska delen av datavetenskap och då med matematisk-logisk och analytisk underton.

 Väsentliga delområden 
 Matematiska fundament 

 Boolesk algebra
 Logik: särskilt rekursionsteori och idéerna bakom formella språk och formella system
 Numerisk analys
 Diskret matematik
 Grafteori

Teoretisk datavetenskap

 Algoritmteori inklusive Beräkningsteori
 Komplexitetsteori
 Informationsteori
 Automatteori
 Formella metoder (eng. Formal methods)
 Kompilatorteori och Lexikal analys
 Kryptering
 Programspecificering
 Programverifiering

 Tillämpad datavetenskap 

 Antivirusprogram
 Användargränssnitt, Människa–datorinteraktion och Användbarhetsteknik
 Artificiell intelligens
 Bildbehandling
 Biometri
 Bioinformatik
 Databaser
 Datastrukturer
 Datasäkerhet
 Datoralgebra
 Datorarkitektur
 Datorgrafik
 Datornätverk
 Datorprogram
 Datorseende
 Datorvirus
 Digitalteknik
 Distribuerade system och datorkommunikation
 Informationssystem
 Installationsprogram
 Internet
 Maskinöversättning
 Mjukvaruoptimering
 Operativsystem
 Parallellprogrammering
 Programmering och Programutvecklingsmetodik
 Programspråk
 Programvarutestning
 Programvaruutveckling
 Realtidssystem
 Robotik
 Språkteknologi
 Optimering

 Specifika tekniker 

 Collision Detection
 Datakompression
 Datastrukturer
 Datainsamling
 Designmönster
 Digital signalbehandling
 Filformat
 Informationssäkerhet
 Mjukvarumetrik
 Hypertext

 Relaterade ämnen 

 Datateknik
 Datorteknik
 Formalvetenskap
 Informatik
 Informationsarkitektur
 Språkvetenskap: uttryckskraft, grammatik, semantik och syntax för så väl programspråk som andra formella och även naturliga enskilda språk
 Kognition
 Informationsteori, Kommunikationsteori
 Operationsanalys
 Statistik
 Systemteori
 Systemvetenskap

 Framstående datavetare 

 Charles Babbage
 Edsger Dijkstra
 Donald Ervin Knuth
 Leslie Lamport
 Ada Lovelace
 John von Neumann
 Claude Shannon
 Alan Turing
 Dennis Ritchie
Niklaus Wirth
C. A. R. Hoare

 Referenser 

 Noter 

 Se även 
  Datavetare


what is the basis of computer science
Answer: the theory behind calculations