Hvad var Christian Paulsens rolle i udgivelsen af ubladet Danevirke? 


Heldigvis var Paulsen friere stillet ved sine undersøgelser om sproget i Slesvig. Allerede 1832 havde han i Bidrag til Sprogets Historie på den jyske Halvø, fornemmelig i den søndre Del forsøgt at klare de ejendommelige sprogfænomener ved de forskellige stammers sammenstød og sammensmeltning på den jyske halvø og fremhævet, at der ingen sproggrænse gaves mellem Sønder- og Nørrejylland, hvilket han 1837 yderligere udviklede i Det danske Sprog i Hertugdømmet Slesvig. Ved samme tid forenede han sig med professor Christian Flor om at bringe et dansk ugeblad til veje i det nordlige Slesvig, og det lykkedes dem efter meget slid og møje at få Danevirke oprettet 1838. I dette blads spalter kan man fra år til år følge Paulsens årvågne, uforfærdede og utrættelige virksomhed. En række af artikler udgik fra hans hånd for at opmande folket til at tage kraftig del i forsvaret for dets modersmål. Samtidig skrev han artikler i Freia og i Kieler Correspondenzblatt, i hvilket sidste han ofte blev angreben med hadefulde, stundom næsten ærerørige insinuationer. Denne hans iøjnefaldende politiske virksomhed skadede naturligvis hans lærerstilling i Kiel, og fra 1840 blev hans forelæsninger mindre og mindre besøgte. 1844 led han flere gange personlig overlast; en gang måtte der endog tilkaldes tropper for at beskytte hans hus. I sin isolerede stilling søgte han, efter 1842 at være bleven udnævnt til ordentlig professor, 1845 borgmesterembedet i sin fødeby Flensborg, men kongen ville ikke undvære ham i Kiel, hvor hans stilling blev vanskeligere og vanskeligere, indtil oprøret 1848 udløste ham. Endnu 24. marts protesterede han i et konsistoriumsmøde imod den såkaldte provisoriske regering, og samme aften rejste han til København.
"... marcher og kontradanse, operaariettaer og yndefulde menuetter. Kun ved afledning (en. derivation) sættes det i forbindelse med en drikkevise. Som kunstnerisk præstation står den alene i svensk poesihistorie."