Hvornår kapitulerede admiral Ting under den første kinesisk-japanske krig? 


Således angrebes 18.-19. januar Teng-Tshu-fu, hvor 2000 mand landsattes. De overskar telegrafforbindelsen med Wei-hai-wei. Også mod Tshifu demonstreredes. I Talienvan forstærkedes landgangshæren med 1. brigade og belejringsparken, og marskal Oyama fik overbefalingen over den. 19. januar afsejlede 1. echelon (hovedsagelig fodfolk) og førtes under admiral Itos dækning til Shuntsheng-bugten syd for Kap Shan-tung. Den nåedes 20. januar. Kl. 3 morgen i 20 °C frost og stærk storm, men straks blev landsætningen igangsat, efter at krigsskibene havde bragt et batteri til tavshed og forjaget besætningen. Allerede 21. januar aften var begge divisioner med alle heste i land, og samme dag indtraf 2. echelon (artilleriet), mens 2. brigade landsattes ved Nin-hou-tshou vest for Wei-hai-wei for at afskære kineserne tilbagetoget mod vest. Hæren rykkede nu rask frem og forsøgte allerede 26. og 27. januar at tage nogle af forterne ved overrumpling, hvilket dog mislykkedes; efter at belejringsskyts 30. januar var kommet i stilling, blev de imod sydvest liggende forter erobret med flådens understøttelse. Næste dag rejste sig en heftig storm, så flåden med undtagelse af nogle krydsere måtte søge læ i Shuntseng-bugten. Først 2. februar slog vejret om, og flåden kom atter til stede, hvorefter den åbnede et bombardement på søbefæstningerne, mens 4. division og 2. brigade fik ordre til at storme byen og de østlige landforter, hvilket lykkedes 3. februar. Søbefæstningerne på øer, holdt sig derimod, idet kineserne forsvarede sig tappert. Natten mellem 4.-5. februar gjorde japanske torpedobåde et angreb på den i havnen liggende flåde, under hvilket to skibe boredes i sænk. Kampen varede endnu til 12. februar, da admiral Ting omsider tilbød at kapitulere. Inden kapitulationens afslutning aflivede han sig lige som to andre marineofficerer og general Taj. Først 14. februar løb japanernes flåde ind i havnen og tog hele flådestationen samt 10 kinesiske krigsskibe i besiddelse.
McDonaldisering er f.eks. et ord, man ofte bruger i forbindelse med ensretning og negativ globalisering. Det dækker bl.a. over den standardisering, der ligger i McDonald's koncept (med ens menuer, ens burgere ned til mindste detalje og dermed ens smag kloden rundt samt ens arkitektur og design over hele verden). Dette standardiserings-image har McDonald's i øvrigt selv forsøgt at gøre op med ved f.eks. at indføre lokale varianter på menuen og andre tilpasninger til lokale forhold, ligesom man flere steder har indrettet restauranter i gamle bygninger med respekt for den oprindelige arkitektur for at imødegå den stigende kritik, nye restauranter flere steder blev mødt med.