Hvilke to brandforsikringsforeninger grundlagde Geert Winther for mindre landejendomsbesiddere i Nørrejylland? 


Større og varigere indflydelse end som politiker har Winther øvet ved grundlæggelsen af tvende brandforsikringsforeninger for mindre landejendomsbesiddere i Nørrejylland, den ældste for løsøre fra august 1851, den anden for bygninger fra 1856. Han styrede dem begge med megen iver og dygtighed, henholdsvis til 1886 og 1882, og arbejdede især den første op til et betydeligt omfang. Han har derved ikke alene medvirket til at udvikle forsikringsvæsenet her hjemme, men tillige til at opdrage de jyske bønder til økonomisk organisation og selvstyre, og hans «brandkasser» har haft en lignende betydning, som Den sjællandske Bondestands Sparekasse fik under C.C. Albertis ledelse. Han forstod desuden snildt at knytte dem til det politiske liv som et led i partiorganisationen, i det han dels gav rigsdagsmænd, der samlede sig om Tscherning, del i foreningens styrelse, dels udsøgte nye rigsdagskandidater blandt de mænd, der i forvejen havde arbejdet i foreningens tjeneste som kredsstyrere. Han viste sig herved som en mester i politisk agitation. Ugebladet Nørrejysk Tidende, som han havde tilkøbt sig 1850, gjorde han til et organ for brandforsikringernes styrelse samtidig med, at det blev politisk talerør for Tscherning og hans meningsfæller. 1862 var Winther sammen med Tscherning og Lars Bjørnbak medstifter af Den jyske Folkeforening og senere dens formand indtil 1874.
32 civile personer blev dræbt under bombningerne. Derudover døde tre selvmordsbombere. Mindst 300 andre blev såret, heraf 62 alvorligt. Tretten døde i Brussels Airport, mens 21 døde i metrostationen. 81 andre blev såret i lufthavnen, mens resten blev såret i metrostationen. Bombningerne var den dødeligste terrorhandling i Belgiens historie.