Hvad var konsekvenserne af forordningen af 22. februar 1701 for indsterne? 


I forbindelse med indretningen af en landmilits blev det ved forordningen af 22. februar 1701 bestemt, at al jord fraset ryttergodset, købstads- og præstegårdsjorder samt hoved- og sædegårdsjorder skulle inddeles i lægder på 20 tønder hartkorn og for hver lægd skulle stilles "en Karl, Husmand eller Inderste, som dygtig befindes" og at, hvis en enke kun havde en søn, skulle der tages en husmand eller inderste under 35 år. Forordningen bevirkede, at mange karle hurtigt søgte tjeneste på ryttergodser, ved præstegårde eller søgte til købstæder for at undgå soldatertjeneste, heraf slog mange sig ned som inderster hos rytterbønder. Forholdene gjorde, at regeringen hurtigt måtte ændre politik: ved forordningen af 31. december 1701 fik inderster lettelser i folkeskatten, og ved forordningen af 30. december 1702 blev bestemt, at så længe en husmand eller inderste stod i rullen, skulle de være forskånede for hoveri og arbejdspenge. Det formodes, at en del inderster, der ikke længere stod i rullen, kunne skaffe sig en ekstraindtægt ved at "gå soldat" for andre.
Partiet gik i koalitionsforhandlinger med tre centrum-højre partier, SDKÚ–DS, KDH og Most–Híd. Parterne blev enige om et fælles program og dannede regering med fire ministerier samt formandsposten i Nationalrådet til SaS. 29. juni 2010 besluttede formanden, at begæringen om folkeafstemning i 2009 opfyldte kravene, og at afstemningen skulle ske 18. september 2010.  Fire af de seks spørgsmål i folkeafstemningen var en del af det aftalte program for den nye koalitionsregering. Da folkeafstemningen blev afholdt i 2010, fik alle 6 spørgsmål flere ja-stemmer end nej, men valgdeltagelsen under de krævede 50 % for vedtagelse.