Hvornår flyttede Det Kongelige Garnisonsbibliotek til Industriforeningens udstillingsbygning på Vesterbrogade? 


Forholdene blev snart for små, og udgifterne oversteg indtægten, og biblioteket omordnedes i 1818. I 1830 oprettedes den militære højskole på Gjethuset, og biblioteket blev underlagt dette. 1856 ønskede Det Kongelige Teater at udvide sine bygninger og bad derfor om at måtte anvende en del af den plads, Gjethuset, som var dets nabo, optog. Dette betød en indskrænkning af bibliotekets lokaler, og den allerede tidligere fremlagte plan om at slå alle de militære biblioteker i København sammen til et blev igen fremlagt. Den blev dog også denne gang afvist, og biblioteket forblev i de trange og aldrende bygninger i Gjethuset. Først i 1869 efter talrige klager fra bibliotekarerne om, at regnvand dryppede ned igennem taget til læsesalen, blev biblioteket flyttet til det gamle Landkadetakademi i Fredericiagade/Bredgade. Biblioteket voksede i denne tid stærkt, fra 8.700 bind ved flytningen havde det i 1879 næsten 13.000 bind. I 1879 stod flere militære foreninger uden lokaler, og da de i fællesskab fik lovning på lejemål i Industriforeningens udstillingsbygning på Vesterbrogade, blev det samtidig bestemt at flytte Garnisonsbiblioteket til samme lokalitet. Dette skete i december 1882.
Efter Voyager-rumsonden kendte man formelt 16 Jupitermåner, plus den "forsvundne" Themisto, og disse 16 måner havde baner der naturligt inddelte dem i fire grupper, hvoraf de føromtalte galileiske måner er én gruppe, men de mange nyligt opdagede måner tegner et noget mere kompliceret billede. Med Themisto og Carpo som de eneste undtagelser kan Jupiters måner sorteres i seks grupper: