Hvilke krav var der til byggeriet i Blågårdsområdet? 


I Blågårdsområdet var der derimod krav om byggeri i mindst tre etager og med minimum to lejligheder pr. etage. København savnede overordnede byggevedtægter på den tid, og bl.a. som følge af disse vilkår kunne Bülow sælge ud af sine jordbesiddelser uden nogen form for byggemodning, som vi kender det i dag, i form af nivellering, kloakering, anlæg af vej osv. Når det alligevel siden skete, blev køber pålagt at betale en årlig afgift til ham som godtgørelse for investeringen.
I den udstrækning novgoroderne udstrakte deres indflydelse til områderne i nord og omkring Dvina, måtte karelerne enten underkaste sig beskatning eller drage mod vest uden dog derved at undgå sine plageånder. Det, der i begyndelsen var baseret på tilfældigheder, blev snart vedvarende, og den ortodokse tro vandt efterhånden indpas blandt karelerne, og afhængigheden af Novgorod blev endnu stærkere. Men Novgorod – og siden hen Moskva – fik dog ikke ubestridt lov til at fastholde deres besiddelse af det karelske område: Sverige på sin side forsøgte at få del i området. I de derved gennemførte krige og grænsefejder kom de karelere, som bosatte sig i egnene ved og omkring Grænsekarelen og i Ingermanland, til at lide mest.