Hvordan påvirkede bilerne udviklingen af funktionalistisk byplanlægning efter 1. verdenskrig? 


Den voksende anvendelse af alle former for biler var i høj grad medvirkende til at fremme den funktionalistiske byplanlægning efter 1. verdenskrig. Byernes gader blev overbelastede og forurenede af den voksende trafik og netop bilen gjorde det muligt at sprede byens funktioner. Med den funktionalistiske byplanlægning forsvandt de byrum (gader og torve), som hidtil var blevet dannede ved den tætte sammenbygning huse. Disse offentlige rum havde helt siden de første græske byer dannet det fysiske offentlige forum for byens fællesskab, der blandt andet fremmede det sociale og demokratiske system. I den funktionalistiske byplanlægning blev bygningerne spredt og typisk lagt inde midt på grundene og byens funktioner blev syet sammen via veje. Samhørighed og fællesskab skabtes nu især ved hjælp af medier: aviser, radio og senere fjernsyn.
Walter Godefroot var den første, der opdagede Koppenberg i forbindelse med cykelløb. Han informerede arrangøren af Flandern Rundt om eksistensen af stigningen, men afslørede ikke, hvor den var. Koppenberg blev først mange år senere tilføjet i ruten til Flandern Rundt, nemlig i 1976. I forbindelse med en bilpåkørsel af den danske cykelrytter Jesper Skibby under løbet i 1987, blev Koppenberg af sikkerhedsmæssige årsager fjernet fra ruten i lang tid. Først efter at Koppenberg var blevet fuldstændig restaureret (2002), gav Vlaanderens Mooiste-organisationen igen grønt lys til at sende feltet over Koppenberg.