Hvem ledede det danske rytterangreb under Slaget ved Lübow? 


Den danske generalløjtnant Rantzau havde i mellemtiden fået overblik over situationen og førte nu et rytterangreb, med sig selv i spidsen, mod svenskernes bagtrop der var på vej tilbage til Wismar. Yderligere danske angreb fandt samtidig sted på de svenske flanker og fronten, således at fæstningsgarnisonens tilbagetog udartede til en uordnet flugt.
Selv om embedsmændene mistede noget af deres tidligere selvstændighed, beholdt de magtbasen som landejere efter overgangen fra len til amt. Krigene i midten af 1600-tallet havde Danmark-Norge blandt andet finansieret via lån fra embeds- og finansmanden Joachim Irgens (1611–1675). Da disse skulle tilbagebetales, solgte staten krongodset i Nordnorge, sandsynligvis omfattede salget mere end halvdelen af jorden i nutidens Nordland og Tromsø. Blandt køberne var embedsmændene i vid udstrækning repræsenterede. Til embedsgodserne hørte der rettigheder, som fogderne forvaltede. Ved jordsalget forsvandt disse således, at det førte til en svækket offentlig forvaltning. Embedsmændene befæstede på denne måde deres stilling privat og udviklede sig endnu mere til en magtelite i Nordnorge.