Hvilke kriterier skal opfyldes for at et sted kan komme på UNESCO's Verdensarvsliste? 


Frem til og med 2004 var kriterierne for udvælgelse af verdensarven delt i to lister – én liste med seks kulturarv-kriterier og én med fire naturarv-kriterier. Fra og med 2005 slog man de to sammen til en fælles liste bestående af 10 punkter. For at et sted skal optages på listen over verdensarv må det opfylde mindst et af disse kriterier, med en undtagelse for kriterium (vi), som fortrinsvis bør anvendes sammen med andre kriterier.
Mundstykket til sværdskeden daterer nedlægningen til begyndelsen af 500-tallet og fundet kan dermed kobles op på en større klimaforværring til det koldere i 536 e.Kr., og er blevet tolket som en ofring fra en klan og deres leder eller konge, der havde tætte kontakter til Romerriget i mange hundrede år, en ofring til de højere magter om bedre tider. Koblingen mellem klimaforværring i 536 og guldnedlæggelser er beskrevet af bl.a. Morten Axboe,  og . Det kan dog diskuteres om guldet udgør en offergave til højere magter, eller nærmere er gemt bort som en skat i denne krisetid. Gulddeponeringer fra folkevandringstiden findes både nedlagt i søer eller moser og på tør bund i forbindelse med bopladser. Deponeringen inde i et almindeligt langhus, hvor der ikke er tegn på at der skulle være tale om et tempel eller lignende, tyder mere på en handling i privat sfære, frem for et officielt offer i anledning af en kollektiv krise. Ud over klimaforværringen i 536 kan den justinianske pest tidligt i 540'erne, der også er påvist i Nordeuropa, være en årsag til at man valgte at gemme sine værdifulde ejendele, hvor mange skatte sidenhen ikke blev gravet op igen på grund af den store reduktion i befolkningstallet.