Hvor blev der slået mønter under Oluf Skotkonungs regeringstid? 


Oluf Skotkonung er den første, som slog mønt i Sverige. Det skete omtrent samtidig med de første mønter i Norge. Ligesom de første danske mønter bar de kongebilleder og indskrifter. Mønterne har stor lighed med samtidige engelske pennies, og det var sandsynligvis den samme mester, Godwine, der udformede mønterne i de tre lande. Han stammede fra England. På Olufs første mønter omtales han som "Olof, konge i Sigtuna", men senere som "Oluf sveernes konge". Samtidigt blev der grundlagt nye byer i alle de tre nordiske riger. Byer, som i reglen lå i udkanten af kongens magtområde, muligvis med det formål at understøtte de kristne kongers ambitioner i ellers hedenske områder. Den by, som Oluf (eller muligvis hans far Erik) grundlagde, var Sigtuna, hvor også møntværkstedet lå. Dér er bl.a. fundet møntstempler. De stempler, der blev benyttet i dette værksted, bar dog ikke indskriften Oluf, men Knud. Det har ført til spekulationer om, at Knud den Store en tid regerede over byen, men intet andet støtter denne påstand.
Rhodes var en af de rigeste mænd i Sydafrika. Han var bestyrelsesformand både i De Beers Consolidated Mines det dominerende diamantgraveselskab i Sydafrika og Consolidated Gold Fields et af de største guldgraveselskaber. Rhodes var også formand i British South Africa Company, som i 1889 fik et Royal Charter med ret til at udvikle landet på den anden siden af Limpopo, nu Zimbabwe og Zambia. Rhodes var en inderlig britisk imperialist, fast bestemt på at sprede britisk indflydelse i verden, særligt i Afrika. Sydafrika var delt ind i fire separate områder, de to britiske kolonier, Kap og Natal, og to afrikaner–republikker, Oranjefristaten og Transvaal. Rhodes, i lighed med mange andre på den tid, så denne region som en økonomisk og social helhed. Han var overbevist om at fremtiden var afhængig af at en klarede at realisere denne enhed ved at etablere en union, både politisk og økonomisk.