Hvad er karakteristikaerne ved hvidsøm? 


Kaldes også for lærredsudsyning eller maskesyning. Hvidsøm kendes på to rækker maskesting (kædesting), som indrammer motiverne. Man har tegnet frit på lærredet og udfyldt felter inden i motiverne (grundene) med udtrækssyning eller sammentrækssyning. Grundene fremstår som små felter med striber eller tern. De udtrukne tråde er ofte ganske få, og der er typisk kun kastet en gang over trådene, som gerne går på skrå. Imellem de karakteristiske felter er der syet fladstingskontur som stilke eller blomsterranker med fladsyningsblade. Hvidsømmens motiver er blomster, blade, vaser, hjerter, dyr eller organiske former. Teknikken er blevet brugt på kropslinned, pyntehåndklæder, knæduge, pudevår, stolpestykker. Hvidsøm kendes oprindelig kun fra Hedeboegnen. Efter bondesamfundets ophør er hvidsøm blevet syet over hele landet, nu som tehætter, duge eller pyntestykker i stuerne. Hvidsømmen blev meget populær blandt højborgerskabets kvinder i årene omkring 1850-1920.
Træværket fra rullebanen blev senere brugt af lokalbefolkningen som byggemateriale til genopbyggingen af bygden. Forsvaret etablerede sig i Vardø i midten af 1950-erne. Flyvepladsen blev renoveret, og der blev bygget en terminal bestående af to enkle barakker, den ene blev anvendt som passagerterminal og den anden som flytårn, bestående af et glastilsætning på taget. Den 1.100 meter lange grusbane blev udstyret med bærbare rullebanelys. Luftforsvaret betjente flyvepladsen med Twin Otter og Shorts Skyvan for at transportere militært personel.