Hvilken arkitekt tegnede den nye telefonboksmodel for KTAS i 1930? 


I 1930 var tiden moden til en ny model og til opsætning af flere bokse. Arkitekt Jens Ingwersen, Kochs samarbejdspartner og efterfølger, tegnede som KTAS's nye arkitekt en afløser i tidens enkle stil. Det var et krav fra Københavns Kommune, at boksen skulle være grøn, og vinduerne skulle have samme størrelse som telefonkioskernes "spisesedler". Den lille klassiske bygning med saddeltag og tydelig skiltning blev populær. De matterede ruder sikrede brugeren lidt privatliv, og de praktiske stålhylder med telefon og møntboks gav plads til telefonbøger og håndtaske. Den første Ingwersen-telefonboks, eller "Samtaleskab", som boksen blev kaldt i samtiden, placerede KTAS i Gentofte Kommune ved udgangen af 1934. Kort tid efter opstillede KTAS telefonbokse i Køge, Næstved, Liseleje, Måløv og Taastrup. I juli 1935 blev der stillet 15 bokse op på udvalgte steder i hovedstaden.
Den stabile energiforsyning betød at byen hurtigt udviklede sig til et industricentrum og i begyndelsen af det 20. århundrede var byen undervejs til at udvikle sig til én af Montanas største byer. Byen var blandt andet berømt for de vandfald, der havde givet den navn, og også kunstmaleren Charles M. Russel var med at til gøre byen kendt. I 1908 byggede Anaconda Copper Mining Company, hvad der da var "verdens højeste skorsten". Skorstenen på smelteværket, var 155 meter høj og var i sig selv en attraktion.