Hvad var Østre Landsrets begrundelse for at afvise Lars O. Grønborgs påstand om at spærrereglerne var grundlovsstridige? 


På denne baggrund anlagde landsretssagfører Lars O. Grønborg den såkaldte spærreregelsag mod Indenrigsministeriet med påstand om at spærrereglerne var grundlovsstridige som stridende imod grundlovens krav om en valgmåde der sikrer en ligelig fordeling af anskuelserne blandt vælgerne. Østre Landsret udtalte at grundlovens krav "ikke kan forstås som påbydende en ren matematisk fordeling af mandaterne på grundlag af stemmetallene," og henviste til at grundloven åbnede for at der kunne ske valg i enkeltmandskredse og bestemmelsen om at den stedlige mandatfordeling skal ske med hensyn til vælgertal og befolkningstæthed. Østre Landsret fandt heller ikke at forarbejderne til grundlovene af 1915 og 1953 støttede at disse bestemmelser skulle være de eneste tilladelige afvigelser fra et "matematisk ligedelingsprincip". Østre Landsret henviste endvidere til at valglovene af 1915 - med de hidtidigt strengeste spærreregler - og 1953 var vedtaget i sammenhæng med grundlovene af 1915 og 1953 og konkluderede at disse valgloves spærregrænser ikke gik udover "hvad man ved grundlovens givelse har fundet foreneligt med grundlovenes bestemmelser." Da de bestridte spærreregler ikke var væsentligt eller principielt forskellige fra de tidligere måtte disse også være forenelige med grundloven.
I haiku-digtning drejer det sig, som i zen, om at opnå den fulde indlevelse i hvert enkelt øjeblik, ved at møde det med et klart og åbent sind og en ren ånd. I japansk naturdyrkelse indtager månen og kirsebærblomsten hver deres særstilling, med månens kredsløb som symbol på det evige og kirsebærblomsten som symbol på det korte og forgængelige. Et godt haiku kan opfattes som et svar på et sådant koan, med sin paradoksale sammenstilling af ideal og virkelighed, eller af det evige og det forgængelige.