Hvilken teknologi gjorde dansk smør prisdygtigt i udlandet? 


Andelsbevægelsen forløb sideløbende med udbredelsen af den nyopfundne centrifuge hvilket gjorde dansk smør prisdygtigt i udlandet, hvor konkurrencen ellers kunne være hård. Da køleanlæg blev udbredte opstod der en række søndagshvilende andelsmejerier, hvor mejeriet lå stille om søndagen. Initiativtagerne til disse havde som regel en vis grad af tilknytning til Indre Mission og den deraf udgåede Foreningen til Fremme af Søndagens rette Brug. I 11 jyske sogne var der både et andelsmejeri, der fungerede alle ugens syv dage, og et søndagshvilende mejeri.
I det romerske samfund spillede clientelasystemet en afgørende rolle; det byggede på en ”do ut des – tankegang”, det betyder: ”Jeg giver, for at du skal give”. I reglen fungerede det ved, at en mand fra et højere socialt lag ydede en tjeneste til en mand fra et lavere socialt lag. Han blev derved patron for sin klient, der herefter var forpligtet til at yde gentjenester. Dette gensidige afhængighedsforhold var ikke noget unikt for Romerriget, men har været en del af de fleste før-moderne samfund i hele verden og trives stadig mange steder. I Romerriget var det blot i usædvanlig grad sat i system, fx sprogligt. De velgerninger patronen gav, hed beneficia, mens han modtog officia (pligter) fra sin klient, som derved viste sin gratia (taknemmelighed). Hermed menes ikke en sentimental, men en funktionel taknemmelighed, fordi der er tale om et operationelt system. Da Julius Cæsar eksempelvis lånte 800.000 sestertier til Cicero, måtte denne skrive et epos i form af et hyldestdigt til Cæsar som udtryk for sin gratia; digtet fremstillede nærmest Cæsar som guddommelig, til trods for at Cicero egentlig brød sig såre lidt om Cæsar.