Hvad var årsagen til udviklingen af bebyggelsen vest for jernbanen i Espergærde? 


Forholdene ændredes først efter anlæggelsen af Kystbanen i 1897. Espergærde Station skulle fortrinsvis betjene landliggerne ved fiskerlejet, og efter århundredeskiftet skete der en udstykning dels ved Øresund, dels på strækningen mellem fiskerlejet og stationen. Men i mellemkrigstiden og efter 2. verdenskrig skete en begyndende bebyggelse også vest for jernbanen, således blev en del af Godthåbs jord udstykket til landliggervillaer (nu Godthåbsvej, Granvej og Koglevej) vest for Hovvej og i 1960 var udviklingen så fremskreden, at Tikøb Sogneråd besluttede at lade udarbejde en ny byplan for Espergærde. Denne byplan forudså, at hele området mellem det daværende Espergærde øst for Kystbanen, Mørdrup mod nordvest og Tibberup mod sydvest i fremtiden skulle udbygges til et samlet byområde med boliger, butikscenter og skoler øst for Hovvej og et erhvervsområde i byens nordvestlige del vest for Hovvej. Denne byplan blev stort set udført i løbet af 1960-erne.
Tempelægteskabet kaldes også beseglingen og går ud på, at en mand og en kvinde besegles til hinanden for tid og al evighed. Hvis de har fået børn, inden de bliver viet i templet, kommer børnene med og bliver beseglet til deres forældre i templet.