Hvilke typer dyr har brug for store, sammenhængende biotoper? 


Modsat har mange af de dyr, som bevæger sig meget omkring et behov for et mindstemål af areal. Dette behov er størst hos de dyr, der bevæger sig langs jorden, eller som er meget sky, for de har brug for store, sammenhængende biotoper. Veje, monokulturer i landbrug eller skovene og isolerede bygninger (f.eks. vandkraftværker) betyder ikke bare et tab af biotopareal, hvad der kan medføre, at ellers ret robuste arter (de fleste af de hyppigt optrædende insekter, spindlere og andre smådyr) uddør i dele af området. Ved opdelinger og negative randzonepåvirkninger formindskes de tilbageblevne biotopers kvalitet, og de bliver umulige at nå frem til, sådan at mange sårbare og mobile arter (los, ulv, havørn og mange fiskearter) uddør eller bliver truede, sådan at de trods intensive anstrengelser ikke kan slå sig ned i beiotoperne. Dette betegnes som overskridelse af den ”kritiske sammenhængsafstand”.
Filosofikum, der var fælles og ens for alle universitetsstuderende, blev i 1971 afskaffet med virkning fra 1973, og erstattet af fagspecifikke kurser i videnskabsteori og videnskabelig metode. I 17 år blev der ikke undervist i filosofi uden for faginstitutterne, indtil filosofi i 1988 blev indført som valgfag i gymnasiet på foranledning af Bertel Haarder.