Hvilke rester fra den første hedeopdyrkning findes der ved kolonien Frederiksnåde? 


Efter fire års sagsbehandlingstid bestemte Fredningsnævnet i 2003, at kolonien Frederiksnåde, et 17 hektar stort område syd for Billund, oprettet som koloni af kong Frederik 5. i 1756, ikke skulle fredes. Her lå de eneste spor i landskabet efter hans forordning om "hedernes opbyggelse", som førte til kolonierne af kartoffeltyskere på Alheden og siden Randbøl Hede. Ingen af de andre steder findes der i dag landskabsspor, men ved Frederiksnåde har man hovedparten af de jord- og stendiger, som indrammede 20 gårdparceller anlagt som en landsby i Pfalz. Ribe Amt gav ejeren, en efterkommer i 7. generation fra en af de tyske familier, tilladelse til at bygge et parcelhus midt i arealet, og derfor blev fredningssagen rejst. Nævnet afslog en fredning, da stedet antages at have kulturhistorisk interesse kun for de familier, der er knyttet til egnen, og de kulturhistoriske værdier dertil menes at være små, fordi kolonien efter nogle år blev overtaget af danske bønder. Museumsinspektør Mogens Hansen fra Grindsted Museum var uenig, da det drejer sig om de eneste rester af den første hedeopdyrkning og et kapitel fra kartoffeldyrkningens historie i Danmark. I dag er Frederiksnåde fredet.
I 1948 begyndte Larsen at fokusere på kontormøbler, bl.a. kontorstole. En af grundene til at Vermund Larsen blev ekstra opmærksom og interesseret i kontorstole skyldtes en artikel han havde læst i ”Tidsskrift for Dansk Kunsthaandværk”, som hed ”Den siddende Stilling – og Stole dertil” skrevet af Dr. med. Snorason fra Blegdamshospitalet. Artiklen omhandler ergonomi og det vigtige i at have en korrekt siddestilling. Dette gav Vermund Larsen lysten til at designe og producere stole med fokus på ergonomi.