Hvilke synspunkter fremførte Johan Frederik Vilhelm Schlegel i forbindelse med de gamle danske love og retssædvaners oprindelse? 


En vigtig plads inden for Schlegels produktion indtager hans lejlighedsskrifter, der til dels så lyset i tidsskriftet Astræa, som han i årene 1797-1805 udgav i fem bind. Her må først og fremmest nævnes hans afhandling Frimodig Prøvelse af den engelske Admiralitetsrets Dom, afsagt 11. Juni 1799 i den bekjendte svenske Konvoisag (1800), hvori han over for den af Sir William Scott afsagte dom med kyndighed og skarpsindighed hævder sætningen "Frit Skib, frit Gods" og påviser utilstedeligheden af visitation af handelsskibe under konvoj af krigsskibe. Afhandlingen blev straks oversat på fransk og engelsk og levende diskuteret i det engelske parlament og i den engelske litteratur, hvor ingen ringere end Lord Granville skrev imod den. Fra svensk officiel side indbragte skriftet sin forfatter forskellig anerkendelse, og Schlegel blev en søgt konsulent i vigtigere engelske prisesager. Over for Birckners skrift om trykkefriheden skrev Schlegel (1797) et modskrift, som han selv betegner som et "Forsøg på at bestemme Grænseskellet imellem Trykkefrihed og Trykkefrækhed", et arbejde, der just ikke lagde grunden til nogen popularitet for ham hos en senere tids liberalisme. I en fransk afhandling om forbindelsen mellem Slesvig og Holsten (1816) søgte han at modarbejde urigtige forestillinger blandt diplomatiet, og efter opfordring af den engelske gesandt i København udarbejdede han en fremstilling af katolikkernes retlige stilling i Danmark (1816). For den preussiske regering skrev Schlegel (1831) Memoiren üb. Gesetzgebung (uudgivet), for den svenske regering et lovgivningsudkast, og af Yngvar Nielsen er der i 1882 (Bidrag til Norges Historie i 1814) udgivet et i det danske gehejmearkiv opbevaret udkast til en forfatning for Norge, som Schlegel i 1814 tilstillede prins Christian Frederik. I videre forstand kunne også under Schlegels talrige lejlighedsskrifter henregnes hans anmærkninger til den af ham og R. Nyerup besørgede udgave af Kofod Anchers skrifter (1807-11), hvori han med hensyn til de gamle danske love og retssædvaners oprindelse gjorde de samme anskuelser gældende, som han senere udviklede i en fyldigere afhandling: Om de gamle danskes Retssædvaner og Avtonomi (1827), og hans indledning og kommentar til Den Arnamagnæanske Kommissions udgave af den islandske lovbog Graagaasen (1829).
: Opbevares køligt, godt ventileret og adskilt fra . . . (uforligelige stoffer angives af fabrikanten)