Hvilke dåbsgaver modtog den danske dronning fra den franske kejserinde? 


Hendes mand havde gennem flere år haft tætte forbindelser med den franske kejser Ludvig den Fromme, og i 826 var Harald, hans familie og mange, der hørte til Haralds følge indbudt til rigsforsamling og synode i Ingelheim i kejserpaladset. Efterfølgende d. 24. juni 826 var den kejserlige familie, den danske konge og hans familie samt alle i Haralds følge og et tilsvarende antal af stedlige frankere forsamlet i Skt. Alban's Basilika i Mainz, hvor der skulle afholdes dåb af de tilstedeværende danere. Kejseren selv stod fadder til kongen, mens kejserinde  stod fadder til den danske dronning. Den franske kejsers ældste søn Lothar var fadder for det danske kongepars ældste søn . Som fadder til den danske dronning skænkede kejserinden efterfølgende behørige dåbsgaver til dronningen, heriblandt en klædedragt i frankisk stil smykket med guldbroderier, der var en dronning værdig.
Især to retninger inden for antikkens filosofi tiltalte oplysningstænkerne: epikuræismen og stoicismen. Med hensyn til epikuræismen var det især digteren Lukrets' digt De Rerum Natura ("Tingenes Natur"), der var populært. Digtet forklarede, at verden er skabt af atomer, og at guderne kun har skabt den for derefter at iagttage. Det var et synspunkt, der tiltalte deisterne og til en vis grad også ateisterne, og som inspirerede mange af dem.