Hvad fik den danske politiker Hans Hedtoft til at søge om dansk tilslutning til NATO? 


22. januar 1948 foreslog den britiske udenrigsminister Ernest Bevin en forsvarsunion mellem Storbritannien, Frankrig, Holland, Belgien og Luxemburg, hvor han undlod at nævne Skandinavien for ikke at sætte de nordiske lande i en ubehagelig situation i forhold til Sovjetunionen. Som et modtræk fulgte 22. februar Josef Stalins forslag til Finlands præsident Juho Kusti Paasikivi om, at Sovjetunionen og Finland skulle indgå en samarbejdsaftale efter model af den aftale, Sovjetunionen havde indgået med Ungarn og Rumænien. Aftalen lagde klare begrænsninger på Finlands selvstyre. I begyndelsen af marts fik det norske udenrigsministerium oplysninger fra repræsentationerne i Moskva, Helsingfors, Warszawa og Washington om, at det i næste omgang blev Norge, der ville modtage sådan et tilbud. Kommunisterne havde ved Pragkuppet taget magten i Tjekkoslovakiet i slutningen af februar 1948, fulgt af udrensninger og politisk ensretning. Vestlig presse bekymrede sig nu for en sovjetisk ekspansion i Norden. I marts 1948 kom der skarpe sovjetiske presseangreb på Danmarks militær- og udenrigspolitik. Rygter om kommunistiske kupplaner skabte frygt og uro. I påsken sidst i marts iværksatte dansk forsvar og politi for en sikkerheds skyld omfattende beredskab. Den danske udsending i Prag fik oplyst, at "Danmark står for tur lige efter Tjekkoslovakiet". Så anspændt var stemningen i påsken, at da den ferierende Hedtoft en morgen vågnede af larm fra motorer, troede han, det var den sovjetiske invasion, han hørte – i virkeligheden var det larmen fra landbrugsmaskiner på vej i marken.  Påskekrisen førte til, at socialdemokratiet og Hedtoft modstræbende måtte søge om dansk tilslutning til Atlantpagten (NATO).
Funktionens monotoniforhold "inddeler" definitionsmængden i et antal intervaller, indenfor hvilke funktionen er "monoton", dvs. udelukkende vokser eller udelukkende aftager. I funktionsanalyser beregner man ofte de præcise værdier for den uafhængige variabel på de steder hvor funktionen skifter fra at være voksende til at være aftagende eller omvendt. Her ud fra kan man fastslå hvor funktionen eventuelt har lokale eller globale ekstrema.