Hvilke kategorier anvender Byantikvaren til at klassificere bygninger på den gule liste i Oslo? 


Hele den såkaldte murby, det vil sige bybebyggelsen opført før Kristianiakrakket i 1899, er af kommunen reguleret til bevaring. Derudover er flere bygninger og fasader i Oslo fredet af Riksantikvaren. Disse, og en række andre bygninger, er opført på Byantikvarens gule liste. Opførelserne på den gule liste er kategoriseret efter 3 kriterier: fredet, værnet (specialområde) og bevaringsværdig. Dette giver udtryk for, hvor stærkt de er beskyttet. Fredet er kategorien, som giver den stærkeste beskyttelse. Fredning vedtages i henhold til kulturmindeloven af staten ved Riksantikvaren. Kategorien værnet omfatter områder og bygninger, som kommunen har reguleret til specialområde for bevaring i henhold til plan- og bygningslovens § 25.6. Bevaringsværdig er kategorien af objekter, som kulturværnsmyndighederne og plan- og bygningsetaten kan tage særlige hensyn til, idet de betragtes som værneværdige uden at der er fattet noget formelt vedtag efter §§ 74.2 og 92 i plan- og bygningsloven. Per maj 2009 er der 11.722 objekter på den gule liste.
DPU. Mikkelsen ledede kun Dansk Sløjdlærerskole indtil 1909, hvor Axel Dam (1868-1936) blev forstander; Mikkelsen var herefter 1907-1918 statens sløjdinspektør og førte tilsyn med sløjdundervisningen i de højere almenskoler og folkeskolen samt ved seminarierne. Men han fortsatte som indflydelsesrig sløjdmand, og opnåede en nærmest kultagtig status for Dansk Skolesløjd, hvilket ses af, at man fra Dansk Sløjdlærerskole kunne bestille såvel små som store billeder af Mikkelsen til ophængning på skolerne. Mikkelsen var en mand, man lyttede til; men modstanderne lærte også hans uforsonlige væsen at kende.