Hvilken rolle spillede den enevældige konge i dansk kulturpolitik efter Reformationen? 


Indtil Reformationen i 1500-tallet spillede den katolske kirke en central økonomisk og normativ rolle for dansk kunst og kultur, men med overgangen til en protestantisk kirke rykkedes kulturpolitikken til den enevældige konge. Det er i denne periode op til regerende konger og siddende finansministre hvilke kulturinstitutioner, som blev understøttet økonomisk. For eksempel grundlagdes Det Kongelige Teater, som først gik under navnet Grønnegadeteatret indtil det flyttedes til dets nuværende placering på Kongens Nytorv, i 1722 ved kongeligt privilegium som Danmarks nationalscene. Det er også under den oplyste enevælde, at censuren i 1770 fjernes, men i løbet af de næste 80 år står trykkefrihed til debat, og med Trykkefrihedsforordningen af 1799 bliver trykkefriheden igen indskrænket. Det er i denne periode, at flere markante aviser og tidsskrifter grundlægges med Berlingske den formentlig mest kendte. Da Danmark med den første grundlov i 1849 nærmede sig en demokratisk stat med ytringsfrihed rykkede fordeltes også den kulturpolitiske magt mellem Folketinget som lovgivende magt og Kongen i form af Regeringen som udøvende magt. På den måde er de kulturpolitiske rammer betinget af de bredere religions-, magt- og samfundsstrukturer.
Nikoline Splittorff vandt guld i samtlige discipliner ved Junior-EM i Tyskland i 2019: På langdistancen, mellemdistancen, sprinten og som afsluttende rytter på kvinde-stafetten sammen med Birka Øhlenschlæger Nielsen og Annika Henriksen.