Hvilke racer og typer heste blev avlet på de kongelige gårde før Frederiksborghesten blev etableret? 


Ved reformationen i 1536 overtog kong Christian III kirkernes og klostrenes godser. Her fandtes nogle af landets bedste heste, og en del blev samlet på store kongsgårde. Efter sortering blev det bedste hestemateriale samlet i et avlscenter på godset Hillerødsholm, der ved mageskifter nåede et areal på 5.000 tønder land ager og 3.000 tønder land skovvang. Frederik den 2. og Christian den 4. var begge interesseret i hesteavl og havde indkøbt avlsheste i Spanien og fra andre europæiske stutterier, overvejende heste af spansk type. Avlen med disse  heste foregik på en ret tilfældig måde. De kongelige gårde, hvor de bedste heste fandtes, havde hidtil haft til opgave at levere ride- og køreheste til de kongelige stalde. De omfattede mange racer og brugstyper, og alle farver var repræsenteret. Det drejede sig blot om at levere lette rideheste og svære køreheste med aparte farver.
Ingen kilder omtaler Campra som en omgængelig person: han blev beskrevet som opfarende, kynisk, drikfældig – og som tilhænger af det italienske parti. Dette gjorde at han mistede sin stilling i Arles, og heller ikke hans virke i Toulouse var problemløst. I 1691 forlangte domkapitlet, at han forelagde sine værker, før de blev opført. Mens denne konflikt var på sit højeste i 1694, hjalp abbed Lagrange-Trianon ham til et engagement som leder af sangerskolen i Notre Dame de Paris.