Hvor meget vejede rustninger, der blev brugt til ridderturneringer i renæssancen? 


I renæssancen blev rustningerne specialiserede og tungere. Flere vejede op til 50 kg; mere end rustninger i krig. Da bevægeligheden ikke var vigtig som i rustninger til krigsbrug, var det udelukkende den vægt, hesten kunne bære, der begrænsede tyngden.
Ved foreningens grundlæggelse eksisterede der ingen offentlig idrætsplads og medlemmerne måtte henlægge deres idrætsudfoldelser til en række af områdets græsmarker, som blev udlånt eller udlejet. Som baner til idrætsudfoldelserne anvendtes de nogenlunde plane græsningsarealer hos egnens gårdejere, heriblandt Tvillinggården ud til Smørumvejen, en mark på Lærkenborg og i en enkel sæson havde man først en bane mellem højris og købmand Jørgen Andersen og dernæst en bane "lige på den anden side af jernbane ved vejen til Storemosen". Baneforholdene var ikke af en kvalitet, der egnede sig til afvikling af turneringskampe og disse blev i stedet spillet i nabobyen Ballerup, som Måløv er forstad til. Den 8. august 1937 indviedes et kommunalt anlæg, bestående af en ny plan fodboldbane, med en indvielsestale af daværende sognerådsformand Jens Smørum og med en fodboldkamp mellem Maaløv Boldklub og Frederikssund IK. Fodboldbanen var blevet anlagt med håndkraft på en bakkeskråning på foranledning af Ballerup-Måløv Sognekommune til fordel for ungdommen i Måløv og skulle afhjælpe manglen på brugbare græsbaner i de foregående år. Ved skolestien op til Måløv Hovedgade indviede man samtidig for første gang et klubhus. Det blev dog hurtigt klart, at minimumsmålene for en fodboldbane til afvikling af turneringskampe ikke var opfyldt og der måtte søges dispensation hos Sjællands Boldspil-Union for at få tilladelse til at spille seniorfodbold. Med mindre justeringer benyttedes denne ene fodboldbane til både træning, turneringskampe og som håndboldbane fra 1937 til 1960. Efter langtrukne forhandlinger med kommunen kunne man i 1960 tage en ny boldbane langs med skolestien i brug og samtidig kom en grusbane med lysanlæg til. Den resterende del af græsarealet mellem den eneste græsbane og parkeringspladsen ved den senere Måløvhal tog man i brug det efterfølgende år. På arealet med den første bane opførtes i stedet Måløv Skole.