Hvilken frekvens blev fastlagt som standard for kammertonen af International Organization for Standardization (ISO) i 1955? 


I USA fremkommer der i 1920'erne forslag og lokale beslutninger om at gå over til 440 Hz, og 1939 bliver standardiseringen igen taget op på internationalt plan, da man på en konference enes om at foreslå en kammertone på 440 Hz. Denne anbefaling bliver fulgt af International Organization for Standardization (ISO), som fastlægger 440 Hz normen i ISO 16 (Standard tuning frequency (Standard musical pitch)). ISO 16 kommer i 1955 og er senere blevet opdateret i 1975, hvor kammertonens frekvens er blevet fastholdt. Standarden er udgivet som Dansk Standard i oktober 1975 med titlen DS/ISO 16: Akustik: Standard referencetone (Standart tonehøjde) (Kammertonen). Ud over frekvensen specificerer standarden også, at den benyttede frekvens-reference bør have en nøjagtighed på +/- 0,5 Hz.
Freja er ikke hovedperson i nogen af de bevarede eddamyter, men mange kenninger i skjaldedigte er relateret til hende. Det tyder på, at skjaldene har kendt flere nu tabte myter om hende. Dertil kommer fragmenter af myter, der er blevet overleveret i andre tekster. I den islandske litteratur knyttes Freja først og fremmest til frugtbarhed, kærlighed og elskov. Den svenske religionsforsker Britt-Mari Näsström mener, at der er en klar forbindelse mellem hende og mange af de gudinder, der blev dyrket i det indoeuropæiske område, heriblandt Durga, Ereshkigal, Sekhmet, Menhit, Bast, Anat, Ashera, Nana, Kybele og Rhea. Ligesom Freja bliver disse gudinder fulgt af kattedyr og knyttet til krig, men først og fremmest er de kærlighedsgudinder. På den baggrund har Näsström karakteriseret Freja som ’’Nordens Store gudinde’’. Den norske religionsforsker, Gro Steinsland, mener imidlertid, at denne sammenligning ikke er helt klar. For selvom hun ofte karakteriseres som frugtbarhedsgudinde, så blev Freja hverken knyttet til jorden eller moderskabet, Steinsland mener derfor, at hun ikke var en nordisk parallel til Terra Mater eller Store Modergudinde. Frejas katte omtales kun i et digtfragment af Ulv Uggason, der refereres af Snorre Sturlason. Anne Holtsmark mener, at det kan være inspireret af fx Kybelemyten fra Middelhavsområdet, og ikke en oprindelig nordisk forestilling.