Hvem var den danske konge, som blev kontaktet om at deltage i et nyt korstog i 1187? 


Det norske skrift Historia de profectione Danorum in Hierosolymam beretter, at da kong Knud 6. i 1187 havde samlet rigets ledende stormænd til julegilde i Odense, indfandt der sig et paveligt sendebud, som meddelte, at Jerusalem var faldet i de vantros hænder og fremførte pave Gregor 8.s opfordring til deltagelse i et nyt korstog for at generobre Jerusalem fra muslimerne. Nyheden om Jerusalems fald var nået Rom i oktober 1187, og pave Urban 3. sagdes at have taget sin død deraf. Umiddelbart blev der sendt legater ud til alle i kristenheden med bøn om hjælp til generobring af den hellige stad. Rejsen fra Rom til den danske grænse tog normalt ni uger, så den danske konge må være en af de første, der blev kontaktet om et nyt korstog.
Traktaten bestemte, at territoriet omfattet af det tidligere russiske Batum oblast skulle deles, således at den sydlige del tilfaldt Tyrkiet (inklusive byen Artvin) og den nordlige del med havnebyen Batum (i dag Batumi) skulle tilfalde Georgiske SSR som en autonom sovjetrepublik (Adjariske ASSR, i dag Adjarien). Traktaten fastslog regionens autonomi grundet den overvejende muslimske befolkningsgruppe (adjariere) i området. Tyrkiet fik endvidere ret til adgang til havnen i Batumi uden betaling af told og afgifter.