Hvad opdagede August Krogh om kapillærer i muskler? 


August Krogh fik nobelprisen i medicin i 1920 for sin "opdagelse af den kapillarmotoriske regulationsmekanisme af næringstilførslen til vævene". Krogh er den første der på en nøjagtig måde besvarede spørgsmålet om hvor stor iltspændingen i vævene uden for kapillærerne er. Han bestemte diffusionsraten for gasser i forskellige vævstyper, især muskler. I sidstnævnte væv forener kapillærerne en så enkel og regelbunden anordning at kapillarnettets dimensioner uden vanskelighed kunne indføres i en beregning. Krogh kunne beregne forskellen mellem iltspændingen i blodet i kapillærerne og i et punkt i vævet mellem dem. Under den videre forskning nåede Krogh frem til den antagelse at muskelvævenes samtlige kapillærer bliver blodførende først ved de højeste grader af virksomhed. Krogh kom således på den tanke at kun en del af kroppens kapillærer  er samtidigt blodførende i hvile, og at deres antal forøges når det gælder om at slippe en stærkere blodstrøm igennem. Dette bekræftedes ved mikroskopiske undersøgelser. Han kunne påvise "hvorledes ved ulige under mikroskopet foretagne indgreb i frøens tunge en del førhen usynlige kapillærer bliver blodførende, siden trækker sig sammen og forsvinder. Mekanisk retning med en fin nålespids bringer kapillærer i den nærmeste omgivning til at åbne sig". Mens der i en hvilende muskel kun kunne iagttages få kapillærer, viser en muskel i virksomhed sig at være gennemtrukken af et tæt kapillarnet. Det effektive kapillarnet i et væv er altså af meget skiftende tæthed under ulige fysiologiske tilstande.
Den 1. april 2023 udgav nyhedssiden gylle.dk, som hovedsageligt beskæftiger sig med miljøet, en aprilsnar hvori landbruget, heriblandt Bæredygtigt Landbrug, undskyldte for forureningen forårsaget af dem i Danmark. Artiklen blev kort efter slettet, da Bæredygtigt Landbrugs advokat truede med fogedforbud, retssag og erstatningskrav, hvis ikke den blev fjernet.