Hvad var Jane Boleyns årlige indtægt efter hendes skilsmisse? 


Hvis Jane Boleyn virkelig havde angivet sin mand, så hun meget lidt igen for det. Hun skrev til Thomas Cromwell om sine økonomiske problemer, og efter forhandlinger gik svigerfaren med til at give hende det samme beløb, han havde tilkendt sin ældste datter Mary, den gang hun blev enke; en årlig ydelse på £ 100. Jane Boleyn kan ikke have været borte fra hoffet i mere end højst et år, for hun var hofdame hos Jane Seymour, der døde efter kun 18 måneder. Jane kunne stadig kalde sig lady Rochford, bo ved hoffet og medbringe så mange tjenere, hun ville; hun spiste godt, betalt af budgettet for dronning Janes husholdning. Efter dronning Janes død giftede Henrik 8. sig med Anna af Kleve i 1540, og Jane Boleyn blev hofdame også for hende. Anna havde hofdamer med hjemmefra Tyskland, men blev efterhånden fortrolig med tre engelske damer: Kammerherrens kone, lady Rutland, og de to enker lady Rochford og lady Edgecombe. Kongen lagde ikke skjul på sit mishag med Anna, og til sidst spurgte Jane hende lige ud, om hun stadig var jomfru. Dronning Anna svarede naivt, at det kunne ikke passe, da hun jo delte seng med kongen, der ønskede hende både god nat og god morgen. Da kong Henrik til sidst ønskede at opløse et ægteskab, der aldrig var blevet fuldbyrdet, bekræftede Jane historien for at hjælpe ham til skilsmisse. Kong Henrik indgik derefter sit femte ægteskab - med Catherine Howard, George Boleyns kusine. Catherines far, Edmund Howard, var morbror til George og Anne Boleyn.
1864 valgtes Høgsbro i sin gamle kreds atter til Rigsrådets Folketing, og da den gik tabt ved fredsslutningen, valgtes han i maj 1865 i Svendborg og siden 1866 uafbrudt til Rigsdagens Folketing for Svendborg Amts 5. kreds (Sønder Broby), stadig med stort overtal: 1876-81 havde han 3 gange Vilhelm Birkedal til medbejler, medens denne 1866-69 3 gange havde været hans stiller. 1864 var han blandt de 21, som i Rigsrådets Folketing stemte imod freden, fordi slesvigerne ved den "behandles som en Flok umyndige Trælle, ja som en umælende Besætning, der følger den Jord, den dyrker"; han havde desuden sæde både i tingets politiske udvalg (om de forudgående underhandlinger med Sverige og med de tyske stormagter) og i dets finansielle (om krigsudgifterne) samt valgtes 1865-66 til statsrevisor over regnskaberne for de fælles anliggender for 1860-66.