Hvad var de politiske motiver bag grundlæggelsen af klosteret Chorin af Johan 1. af Brandenburg? 


Som ved alle askaniske klostergrundlæggelser spillede udover sjælesorg-aspektet også økonomiske og magtpolitiske overvejelse en vigtig rolle ved Chorin, for vest for klosteret var der en slavisk ringmur på øen i Parsteiner See, som brødrene meget sandsynligt ville bruge som tårnborg imod de pommeske konkurrenter. Klosteret skulle overtage Midtpunkts- og herredømmefunktioner. „Både grundlæggelsen i sig selv og dens beliggenhed i en et gammelt regionalt centrum ‚på tværs‘ af færdselsvejene […] i de beboede landstrækninger er en landsfremmende-magtpolitisk kalkyle.“
På den tid kunne han også have opnået statholderskabet i de fem andre provinser (Holland, Zeeland, Utrecht, Gelderland og Overijssel). Statholderskabet var trods alt en stilling, man blev udnævnt til. Nassau-familieens ældre gren kunne have "første krav" på stillingen, men da "sagsøgeren" var et nyfødt barn (Vilhelm III), skulle et sådant krav ikke tages alvorligt. For at undgå et skænderi med medlemmerne af den ældre gren (Vilhelm II's enke og mor) pressede Vilhelm Frederik ikke på med sine personlige krav, men tilbød at tjene som statholderløjtnant i de fem provinser, indtil spædbarnet Vilhelm III ville blive gammel nok til selv at overtage.