Hvilke interesser udviste Adam Gottlob Moltke ud over politik? 


Skønt forfængelighed hos Moltke kan have haft del med i, at han kom til at træde frem på denne måde, vil man ikke kunne frakende ham virkelig interesse for de sager, han således fik at gøre med. At han havde sans for kunst, derom synes den udmærkede samling af malerier, som han har efterladt sig, klart at vidne, han anskaffede en betydelig naturaliesamling, og at de økonomiske spørgsmål, som på den tid kom op, satte ham i stærk bevægelse, viste han, da han udvirkede en kongl. kundgørelse af 31. marts 1755, hvorved folk blev opfordrede til at udarbejde afhandlinger over herhen hørende emner; hvad de skreve, ville da blive trykt på offentlig bekostning. Virkningen heraf blev den livlige forhandling i litteraturen, som vi særlig kender fra Økonomisk Magasin og fra Frederik Christopher Lütkens Økonomiske Tanker til højere Eftertanke.
Hertil kom den bitre strid, hvori han kom med sin kollega juristen Johan Frederik Vilhelm Schlegel, der på denne tid udgav sin statistiske beskrivelse af de europæiske stater, i det Schlegel – ikke helt med urette – beskyldte Thaarup for en alt for stærk benyttelse af hans arbejde til Det danske Monarkis Statistik. Thaarup opnåede i 1797 et fogedembede i Norge (Solørs og Ovdalens fogderi), hvor han på forskellig måde udfoldede en ivrig praktisk såvel som litterær virksomhed. Efter at han en kort tid i 1804 havde været konstitueret som amtmand i Hedemarkens Amt, forflyttedes han samme år som amtmand til Bornholm.