Hvordan fik Werner Rosenkrantz godset Willestrup til at blive et baroni? 


Selvom Werner Rosenkrantz' embede som amtmand gjorde, at Krabbesholm var det naturlige hjem for familien, glemte han dog ikke sin nye besiddelse Willestrup. I 1757 fik han godset gjort til friherreskab – baroniet Willestrup. Gården var egentlig for lille i forhold til mindstekravet på 1000 tønder hartkorn, men kongen gav dispensation med det forbehold, at baroniet ikke opnåede skattefriheden 100 tønder hartkorn. Rent økonomisk var der således ingen fordel ved den nye titel, men som en lavadelsmand kunne Werner måske nok bruge barontitlen til at stive sig af. Barontitlen er gået i arv til alle Werner Rosenkrantz' efterkommere – dvs. alle nulevende danske medlemmer af adelsslægten Rosenkrantz.
Den 16. juli nedbrændte flåden Ven og Amager og angreb Skanør. Skanør var en vigtig by og hjemsted for Skånemarkedet, den vigtigste handelsbegivenhed i Danmark. Ved Slaget ved Skanør en måned før markedet åbnede, faldt den norske høvding Thord Krytter sammen med 70 mand, og det lykkedes ikke angriberne at ødelægge byen. En anden del af den norske flåde ledet af den danske fredløse Stig Andersen Hvide (Marsk Stig) var gået ned gennem Storebælt og angreb og ødelagde Gl. Brattingsborg på Samsø. Marsk Stig Han nedbrændte også Tårnborg ved Korsør og Skelskør og indtog Nykøbing på Falster. Herefter sluttede Marsk Stig sig til hovedstyrken, der lå ved Amager. Efter en fejlslagen fredsaftale drog flåden syd om Møn til Grønsund, hvor de gik i land. De hærgede på Falster, hvor de nedbrændte Stubbekøbing og angreb Stegeborg. Det sidste har muligvis beroet på en fejl, da Møn var pant for medgift til fyrst Vitslav af Rügen. Morgenen efter blev flåden opløst og det første krigstogt var afsluttet.