Hvilke udfordringer stod Rurikslægten overfor efter mongolernes invasion af Rusland i 1200-tallet? 


Dets overhøjhed over andre russiske byer og stater var indimellem mere symbolsk end reel, og efterhånden opstod andre magtcentre i nord. Mange af disse områders fyrster gjorde krav på at tilhøre Rurikætten eller giftede sig ind i den. Indtil 12-1300-tallet handlede det om en relativt bred kreds af familier, som gjorde krav på at stamme fra Rurik snarere end et strikt afgrænset dynasti i moderne mening. Efter, at mongolerne i 1200-tallet invaderede "Rusland" og foretog razziaer og krævede tribut af de lokale fyrster, pressedes Rurikslægtens fyrster tilbage mod nord. Fra 1300-tallet blev grenen i Moskva dominerende, og Storfyrstendømmet Moskva begyndte med mongolernes tilladelse at annektere omgivende territorier, der ofte var under et andet rurisk styre. Mange interne konflikter forekom inden for dynastiet, blandt andet en borgerkrig i Moskvariget efter Dmitrij Donskojs død. Ivan 1. af Moskva (1328-1340) blev en vigtig allieret for de mongolske fyrster og fik af dem titlen storfyrste af Moskva. Under anden halvdel af 1400-tallet var hans efterkommer Ivan 3. af Moskva ledende i at bryde Den Gyldne Hordes kontrol over det nordlige og centrale Rusland. Magten blev endegyldig, da Ivan den Grusomme i 1547 udråbte Zarrusland som et forenet Zardømme, hvori russernes områder indgik. En anden lang konflikt var den mellem Moskva og Storfyrstendømmet Tver, men også masser af mindre konflikter forekom.
Måløv har stadig mange grønne områder og marker omkring sig. Så selvom byen i dag adskiller sig i både omfang og karakter fra dengang Måløv var landsby og stationsby, så er sporene fra de svundne tider lette at finde. Måløv er således stadig en by på landet, og som nogle borgere i Måløv udtrykker det: "en dejlig by at bo i".