Hvad var kilden til det guld og sølv, der blev brugt af smede i Gudme? 


At stedet havde en særstatus, kan ses af de mange guld- og sølvskatte, der er fundet på Gudme-egnen. Håndværksaffald og metalskrot viser at guld- og sølvsmedene havde deres arbejdsplads her. Metallet må være kommet fra Romerriget, som var under pres fra germanerne og forsøgte at dæmme op for deres indvandring ved at betale store summer. Stormanden i Gudme var fyrste eller måske endda konge over et større område. Han byggede sandsynligvis sin velstand og magt på afgifter fra de omkringliggende gårde i den rige bygd og fra handelspladsen ved Lundeborg. Det er således i Gudme, at vi første gang ser kimen til de magtstrukturer, som kom til at karakterisere jernalderens og vikingetidens samfund.
I 1833 indsendte han to portrætter til Akademiets bedømmelse, for at få anbefaling til at søge Fonden ad usus publicos om rejseunderstøttelse. Akademiet, fandt "ualmindelige Anlæg" hos kunst­neren, men "kunde ønske en strængere Tegning". Det rådede ham fra at rejse og hellere at lægge sig efter tegning ved Akademiet selv. Et portræt af lægen J.D. Herboldt (1833) vakte – sammen med de nævnte genrestykker – opmærksomhed for den unge kunstner.