Hvilke konsekvenser havde Frankrigs sejr over Preussen i 1806 for Danmark? 


Danmark kunne med ændringerne i neutraliteten fortsætte sin handel, men England og Frankrig genoptog krigen i maj 1803. Efter Frankrig 2. december 1805 vandt et afgørende slag over Østrig og Rusland ved Austerlitz, beherskerede Napoleon nu størstedelen af Centraleuropa og han opfordrede Danmark til at indlemme Holsten i det nyoprettede Rhinforbund, der bestod af en lang række tyske stater der tidligere havde hørt til det nu opløste Tysk-romerske rige. Den danske regering gjorde det, men ikke på grund af den franske opfordring, men mere for at undgå at blive inddraget i det nordtyske forbund Preussen var ved at samle under sig til forsvarskampen mod Frankrig. På grund af de franske styrker, som nærmede sig rigets grænser besluttede man at opstille et hærkontingent i Holsten, for at signalere at Danmark ikke ville inddrages i nogle af de nordtyske krigshandlinger. Fra oktober 1805 tog kronprinsen og udenrigsministeren fast ophold i Kiel og statsrådetsstyret var dermed reelt opløst. I de kommende år blev alle beslutninger taget af kronprinsen enten alene eller i samråd med især udenrigsministeren. Efter Frankrigs sejr over Preussen i efteråret 1806 erklærede man 21. november, samme år fra Berlin fastlandsspærringen mod England, som 7. januar året efter svarede igen med erklæring, der forbød neutral skibsfart på Frankrig, franske allierede og havne, som englænderne ikke havde adgang til. Dette var et hårdt slag for den danske neutralitetsudnyttelse og antallet af konflikter med England over opbragte danske skibe steg kraftigt. Efter Frankrig havde slået de sidste rester af den preussiske hær og derefter slået den russiske hær på flugt i efteråret 1807, indgik Rusland og Frankrig freden i Tilsit 7. juli 1807. Heri indvilligede Rusland at tilslutte sig fastlandsspærringen og i en hemmelig bestemmelse blev det aftalt at de øvrige europæiske neutrale lande skulle tvinges til det samme. Da dette blev kendt i England besluttede man at give Danmark et ultimatum: Danmark måtte enten tilslutte sig den engelske alliance eller udlevere flåden, som pant for landets fortsatte neutralitet. Baggrunden for denne beslutning var dels mistro til at Danmark ville eller kunne forsvare sig mod den fransk-russiske alliance og dels rygter, startet af franskmændene, om at Frankrig ville indlemme den danske flåde i sin egen. For Danmark var disse krav helt uantagelige for allierede man sig med England ville landet helt sikkert blive rendt over ende af Frankrig og Sverige og englændernes mulighed for at forsvare Danmark var urealistiske.
livstidsdom – 24 indsatte afsonede domme for enten fuldbyrdet voldtægt eller voldtægtsforsøg og 34 indsatte afsonede domme for anden sædelighedskriminalitet. Resten af de indsatte afsonede domme for bl.a. vold, brandstiftelse, narkokriminalitet, røveri eller anden personfarlig kriminalitet.