Hvilken politisk holdning præger filmen, som Bernardo Bertolucci var medforfatter på? 


Medforfatter på filmen var Bernardo Bertolucci, som medvirkede til filmens politiske og civilisationskritiske grundholdning, der går ud på, at pionertidens idealisme afløstes af østkystkapitalismens hensynsløse grådighed.
Johan Caspar de Cicignon var katolik. Efter slaget på Bergens Våg i 1665 havde han en katolsk huskapellan og en katolsk feltpræst for sine udenlandske lejesoldater. I april 1678 kom en jesuitpater til Fredrikstad, hvor han skulle missionere. Den lutherske superintendent i Christiania tog straks kontakt med statholder Ulrik Frederik Gyldenløve og forlangte, at han øjeblikkeligt blev udvist. Imidlertid, Cicignon havde ved sin militære succes oparbejdet sig en heltestatus i hele Danmark-Norge som gjorde, at han kunne tage sig friheder på det religiøse område, som var helt udelukket for andre og blev staffet strengt. Gyldenløve var helt afhængig af Cicignon og ville ikke effektuere udvisningen. I foråret 1682 indvilgede Gyldenløve i fri religionsudøvelse for borgere i Fredrikstad, da Cicignon ikke ønskede at vende ryggen til sin tro for karrierens skyld. Derved kunne holdes offentlige messer. Ved rejser i landet medbragte Cicignon sine katolske præster, der på messer uddelte sakramenterne til katolikker på stederne. Efter indføringen af Christian Vs Norske Lov i 1688 mødte religionsfriheden i Fredrikstad større modstand. I september 1690 udstedte kong Christian V et dekret som bestemte, at alle børn af blandede ægteskaber skulle døbes og oplæres i den lutherske tro. I 1691 så de katolske præster sig nødsaget til at forlade Fredrikstad. Da Cicignon fem år senere døde, fik han ikke det sidste sakramente (den sidste olie).