Hvornår begyndte Hornbæk sandsynligvis at udvikle sig til en fast bebyggelse? 


Hornbæks oprindelse er ukendt, sandsynligvis udvikledes en fast bebyggelse på stedet i slutningen af middelalderen eller begyndelsen af renæssancen. Ifølge jordebogen for Kronborg og Frederiksborg len 1582-83 var antallet af fiskere i Hornbæk, der udelukkende betalte landgilde i fisk (især torsk) 21. Hornbæk er imidlertid ikke selv nævnt; i stedet nævnes Horneby, hvilket kan tyde på, at Hornbæk har udviklet sig i tilknytning til denne landsby, der lå nær kysten ved Hornbæk Sø.
For Maglemosefolket indebar de ændrede levevilkår, at de måtte omstille deres tilværelse: fra at kunne have levet af, hvad urskoven kunne skaffe dem, måtte de nu tage hensyn til havets nærværelse på godt og ondt. Havstigningen havde taget land og dermed tilknyttede jagtmuligheder fra dem, de store jagtdyr blev sjældnere. Men havet åbnede tillige nye muligheder: med havet kom muligheden for jagt på havpattedyr, havfugle og fisk – samt tillige muligheden for at samle muslinger. Disse nye muligheder synes Maglemosefolket at have fået øjnene op for. Ved Pilhagen ud for Landskrona lå en boplads dateret til ca. 7.000 f.Kr. hvor en større å løb ud i havet. Her er fundet skaller af blandt andet blåmusling foruden skaller af knækkede hasselnødder og en spaltet knogle af rådyr. En anden boplads, der med sikkerhed lå lige ud til havet, er Kalø Vig I nordøst for Aarhus, dateret til 6.400 f.Kr. og således til Maglemosetidens slutning. I de havaflejrede gytjelag ud for bopladsen er fundet rester af et fiskegærde, indtil videre det ældste af sin slags i Skandinavien.