Hvilke konsekvenser havde brugen af negerhollandsk på St. Jan i 1930'erne? 


Den nederlandske antropolog Jan Petrus Benjamin de Josselin de Jong undersøgte talesproget i 1926, og amerikaneren Robert Nelson ti år senere, og de fandt nogle få negerhollandsk-talende, hovedsagelig på St. Jan, men de brugte efter eget udsagn ikke sproget offentligt af frygt for at blive anset som særlinge.
I flækken var handel og håndværk omkring midten af 1800-tallet byens hovednæring, omend denne virksomhed helt var forbunden med nærmeste omegn. Der blev afholdt markeder den 6. marts, 12. juni, 31. juli og 4. december med kramvarer, 3. marts med heste samt med slagtekvæg hver fredag fra midten af oktober til midten af november. Byen havde kirke, præstegård, 4 skoler, apotek, arresthus, fattighus, flere gæstgiverier, et dampbrænderi og et almindeligt brændevinsbrænderi, bryggeri, garveri, flere møller.