Hvordan sikrede C.G. Andræ repræsentation af mindretal i den danske fællesforfatning af 1855? 


Foruden på finansstyrelsen øvede Andræ også en hovedindflydelse på affattelsen af Fællesforfatningen af 2. oktober 1855 og på den dertil knyttede valglov, ligesom det overdroges ham at føre de forhandlinger med det kongevalgte Rigsråd, som endte med, at dette vedtog forfatningen uforandret. I denne fællesforfatning for Danmark og hertugdømmerne gennemførtes et etkammersystem, noget i lighed med det, Andræ havde taget ordet for 1849, idet repræsentanter, som indirekte var udgåede af den almindelige valgret, sad ved siden af andre, valgte ved umiddelbare valg efter en census. Ligeledes fik Andræ for de umiddelbare valgs vedkommende gennemført et af ham opfundet system, hvorefter mindretallene repræsenteredes i forhold til deres vælgerstyrke, den såkaldte forholdstalsvalgmåde. Denne metode vakte, da den 1859 fremførtes af en engelsk forfatter, Thomas Hare, stor opsigt i Europa, men det blev først 1863 gennem en indberetning fra den engelske legationssekretær i København, mr. Lytton, almindelig kendt, at den allerede var opfundet og anvendt i praksis af Andræ 4 år inden Hares skrift. På trods af at Andræ var overbevist om sin metodes rimelighed og var rede til at forsvare den i Statsrådet og på Rigsdagen, gjorde han intet forsøg på at gøre videnskabs- og statsmænd i andre lande opmærksomme på den.
|align=left| ||14||10||10||13||17||11||9||11||8||10||14||10||7||style="background:#BBEBFF"|6||7||7||10||10||11||11||12||12||12||11||9||8||9||8||8||8||8||9||9||style="background:#BBEBFF"|8||9||10||10||10