Hvordan definerer man grænserne for en by i Danmark, når byer kan vokse sammen? 


Ved opdelingen har været forudsat, at bebyggelsens afgrænsning kan fastsættes til enhver tid. I virkeligheden består en stor vanskelighed deri, at bebyggelsen til stadighed vokser og dens grænser dermed ændres. En følge heraf er, at hidtil adskilte bebyggelser med tiden kan vokse sammen, hvorved det nye sammenhængende byområde har andre afgrænsningsforudsætninger end ved den foregående afgrænsning; sagt med andre ord: dele af bebyggelsens befolkningsvækst er sket ved indlemmelse snarere end ved vækst i befolkningen. Denne vanskelighed er især kendt dels fra de såkaldte dobbeltbyer, dels fra købstædernes udvikling, hvor der mellem to tællinger kan være sket en administrativ indlemmelse af et tidligere forstadsområde. Eftersom det indlemmede byområde kan have en ganske betydelig befolkning ved indlemmelsen, kan indlemmelsen give indtryk af en større befolkningsvækst end den, der skyldes fødsels- og/eller tilflytningsoverskud. Der er i hovedsagen to måder at overvinde denne fejlkilde på. Den ene måde består i særskilt at opgøre vækst som følge af fødselsoverskud, tilvandringsoverskud og indlemmelse. Denne metodes fordel er, at den giver et entydigt og detailleret billede af udviklingen. Ulempen er, at den er ret arbejdskrævende samtidig med, at ”springene” i de samlede indbyggertal består. Den anden måde består i særskilt at opgøre vækst før (indtil) indlemmelsen uden det indlemmede område og nettovækst medregnet det indlemmede område både før og efter indlemmelsen. Denne metodes fordel er, at den er ret enkel at udføre. Ulempen er imidlertid, at indbyggertallet for de ”vanskelige” år med indlemmelser er dobbelte, det vil sige ikke entydige. Denne vanskelighed kan i nogen udstrækning imødegås ved at opgøre indbyggertallene for det indlemmede område også længere tilbage i tiden. Derved vil det samlede bebyggelsesforløb kunne følges så at sige ”fra begyndelsen”. Spørgsmålet ved denne fremgangsmåde er, om også den rent landlige befolkning bør opgøres for det senere bymæssigt bebyggede område på den tid, hvor byen endnu ikke var udvokset hertil? Til støtte for denne synsmåde taler, at der jo ikke er tale om tilflyttet men derimod om indlemmet befolkning i lighed med indlemmede tætbebyggede områder. Imod taler, at der ikke på det tidligere tidspunkt var tale om tæt bebyggelse. Derved overvurderes den tidlige befolknings størrelse. I denne undersøgelse er derfor valgt at kun tage hensyn til tætbebyggede områder. Denne fremgangsmåde svarer til den af Danmarks Statistik anvendte og er utvivlsomt den, der til enhver tid giver det bedste indtryk af den tætbebyggede bymæssige bebyggelses størrelse.
Laura og Signe går i 8. klasse og har en pigebande, hvor de snakker fuldstændig udenom interviewerens spørgsmål, og hvor de også afslører sig selv som dydsmønstrer. For eksempel fik de at vide af læreren at de skulle læse et kapitel til i morgen, men de gjorde oprør og læste hele bogen færdig.