Hvad var Ferdinand Heinrich Jahns rolle i tidsskriftet "Magasin for militær Videnskabelighed"? 


Litterær interesse og syssel havde indtil da dog ikke været Jahn fremmed; han havde under opholdet i Frankrig begyndt at oversætte på tysk forskellige ting så vel af Ludvig Holberg som af B.S. Ingemann, for hvilken sidste han følte stor sympati, men det første større skridt på den nye bane var stiftelsen af et tidsskrift, der kunne bidrage til at vedligeholde og fremme det åndelige liv i den danske hærs officersstand – et forsøg, der gentagne gange havde været gjort, men lige så ofte var strandet. Tidsskriftet, der fik navn af Magasin for militær Videnskabelighed, udkom allerede med sin 1. årgang 1818. Det slog godt an, samlede en ret talrig stab af medarbejdere og viste sig i modsætning til sine forgængere i besiddelse af en mærkelig livskraft, i det det under vekslende navne og forhold så at sige uafbrudt er blevet fortsat til vore dage. Jahn var hovedredaktør og den, der fortrinsvis drog læsset. Til medredaktør havde han sikret sig kaptajn Johan Adolph Fibiger, der efter Jahns død endnu omkring 20 år førte tidsskriftet videre på den af Jahn kyndig udstukne og grundlagte vej.
Da Romerriget brød sammen, forfaldt bygningerne på Kapitol. Templet blev plyndret og stod tilbage som en ruin. I det 12. årh. dannede Roms borgere et selvstyre i opposition til pavemagten og byggede grunden til Palazzo Senatorio. Fra 1536 til 1546 blev Kapitol radikalt forandret, da Michelangelo byggede tre paladser, der omkranser en trapezformet plads. En ny bred trappe blev opført, og adgangen blev flyttet fra Forum Romanum til den modsatte side af højen. Derved blev dens orientering fuldstændigt ændret, så den nu vender bort fra kejsernes Rom, i retning Vatikanet og pavernes Rom.