Hvilken film var Stanley Kubricks første kommercielle succes? 


Kubrick foreslog en filmatisering af Humphrey Cobbs roman Ærens vej (Paths of Glory). Den foregår under første verdenskrig og handler om tre uskyldige franske soldater, der sigtes for fejhed af deres generaler for at statuere et eksempel overfor de andre soldater. Kirk Douglas fik hovedrollen som oberst Dax, en menneskekærlig officer, der forsøger at forhindre mændenes henrettelser. Harris og Kubrick fik først skabt interesse om projektet, da en større stjerne som Kirk Douglas var om bord, og United Artists indvilligede i at finansiere filmen. Ærens vej blev Kubricks første kommercielle succes, og filmen fik anmelderroser, der etablerede ham som et nyt instruktørtalent. Anmelderne roste filmens usminkede kampscener og Kubricks kamerahåndtering. En scene, hvor Douglas marcherer gennem skyttegraven i ét uklippet skud, hvor kameraet bevæger sig bagud, har fået status som et klassisk eksempel, der bruges på filmskoler.
1944 oprettedes på mindretalsledelsens initiativ yderligere et uniformeret og bevæbnet korps, Selbstschutz, som var rekrutteret blandt NSDAPN's kernetropper. Møller påtalte ved flere lejligheder dette korps' udfoldelser, fx når det påtog sig politimyndighed over for danske medborgere, og han var i det hele taget i besættelsens sidste år tilbøjelig til at lægge afstand til ekstremisterne i partiet. Møller, som ellers i besættelsens første år havde medvirket til systematisk at indsamle oplysninger om flertalsbefolkningens tyskfjendtlige ytringer og handlinger og videresende dem til rigstyske myndigheder, havde sandsynligvis nu blikket rettet mod en efterkrigstid. Således intervenerede han ved flere lejligheder til fordel for arresterede dansksindede nordslesvigere, som ved gidseltagningerne 29. august 1943 ved den såkaldte ”politimesteraktion” i maj 1944 og ved interneringen og deportationen af grænsegendarmerne 19. september 1944. Over for offentligheden fremstod Møller dog solidarisk med Tyskland til den bitre ende. Således mobiliserede han mod krigens slutning mindretallet til at grave forsvarsværker (Friservolden) tværs over Nordslesvig vendt mod en allieret invasion.