Hvilken pris fik Herbjørg Wassmo for romanen "Hudløs himmel"? 


Første bind af Toratrilogien, Huset med den blinde glasveranda, blev Wassmos gennembrud; serien blev en stor publikumssucces og indbragte henne desuden Kritikerprisen. For den sidste roman i trilogien, Hudløs himmel, blev hun tildelt Nordisk Råds litteraturpris i 1987. Dette fik Poul Borum til at kalde juryen "senil", fordi prisen efter hans mening blev givet til en roman, der i formsprog og tematik kunne være udgivet 50 år tidligere. Litteraturprofessor Willy Dahl  påpegede, at det kunne romanen netop ikke. Hovedpersonen Tora er barn af en tysk soldat, og hendes norske stedfar misbruger hende seksuelt, når hendes mor tyskertøsen er på arbejde. Så romanen kunne naturligvis ikke være skrevet i 1936. Dertil overså Borum betydningen af, at Wassmo netop fik prisen, fordi både formsprog og tematik vandt genklang hos så mange, og skaffede bogen en stor læserkreds. Denne kommentar fra professor Dahl udløste et skarpt svar fra Jan Kjærstad, redaktør for Vinduet, der tolkede et forsvar for Wassmo og hendes læsere som et angreb på "ung, eksperimenterende litteratur".
Man kan kun skønne over hvor meget sølv, der strømmede til Europa i løbet af 1500-tallet. I hvert fald har Spanien ikke tjent meget på det, efter som pengene for størstedelens vedkommende anvendtes til militære og ikke til produktive formål. De tiltag, som araberne en gang havde gjort for at ophjælpe landbruget i Spanien fik lov at forfalde. Ligeså lidt evnede det spanske moderland at udvikle nogen egen industri. Hele den måde på hvilken, importen af ædle metaller anvendtes, var forfejlet. En gang om året ankom sølvflåderne: da opstod for et øjeblik en vældig rørelse, hver og en forsøgte at vinde sin del af den begærede fragt, og under resten af året lå det økonomiske liv nede i venten på den næste expeditions ankomst.