Hvad var Ludvig Israel Brandes' synspunkt på finansieringen af sygekasser? 


I 1854 rejste Brandes til Paris og studerede her de franske sygekasser. Siden middelalderen havde man i Danmark haft en form for forsikringssystem blandt de to store byerhverv håndværk og handel, der sikrede økonomisk støtte til medlemmerne af et Laug i forbindelse med sygdom og begravelse. Det havde omkring år 1800 i nogen grad udviklet sig til et system med faste medlemsbidrag og ydelser (sygepenge, lægehjælp, medicin). Brandes ønskede at ensrette og standardisere dette system efter fransk forbillede og udbrede det til hele befolkningen. I 1861 udgav han skriftet Om Fattigdommens tiltagen i Kjøbenhavn og Om Sygekasser som et af midlerne til at standse denne. Han var tilhænger af den liberalistiske tanke om "selvhjælp" og ønskede derfor, at sygekassernes økonomi skulle være rent privat og medlemskab frivilligt. I 1861-62 og 1865-66 havde han sæde i de to første kommissorier som Indenrigsministeriet nedsatte med henblik på udarbejdelse af en eventuel sygekasselov.
I slutningen af 1950-erne begyndte imidlertid at ske forandringer inden for detailhandelen som siden tiltog i omfang og hastighed. Selvbetjeningsformen, supermarkeder og varehuse blev stadig mere almindelige foreteelser og medvirkede til, at detailhandelen skiftede egenart. Stadig flere mindre butikker lukkede, ikke mindst i landdistrikterne men også i mange byer. I begyndelsen af 1960-erne slog nye butikscentre, byggede som samlede komplekser og tilpasset den voksende skare af bilkørende kunder med gode parkeringsforhold og adgangsveje, igennem og ændrede indkøbsmønsteret. Desuden skete en brancheglidning, idet mange handlende og ikke mindst supermarkederne i stigende grad begyndte at forhandle andre varer end de daglige fødevarer, hvorved udvalgsvarehandelen til dels blev trængt. Samtidig indebar den da stadig mere omfattende byplanlægning, at nye, større boligområder ofte blev planlagt enten med et eget butikscenter eller under hensyn til butikscentre i nærheden, hvorved købstædernes gamle bymidteforretninger mistede betydning i handelen.