Hvordan var Hanseforbundet organiseret territorielt? 


Köln-forbundet blev af den største betydning for Hanseforbundet. Det bestod længe efter krigens slutning, og ofte tænkte man på at gøre det permanent, omdanne det til en art forfatning. Hanseforbundets hele udviklingsmåde og karakter gav det dog et ret løst og usammenhængende præg. Der fandtes vel en fælles organisation, men kun under store kriser — og knapt nok da — bøjede man sig for den og optrådte i fællesskab. Territorialt deltes forbundet fra første færd i 3 grupper eller »drittel’er: den westfalsk-preussiske med Köln, den lübske, omfattende de vendiske og pommerske stæder, med Lübeck, og den gullandsk-livlandske med Visby som midtpunkt. I det 16. århundrede afløstes tredelingen af en firdeling i »kvarterer«, hvor Köln, Braunschweig, Lübeck-Hamburg og Danzig, der havde arvet en del af Visbys magt, optrådte som ledere for henholdsvis den westfalske, sachsiske, vendiske og preussisk-livlandske del.
Historiker Edvard Holms bog Den offentlige mening og statsmagten fra 1888 er stadig et af hovedværkerne om den politiske debat i slutningen af 1700-tallet Danmark. Holm skriver her om Birckner, at "iblandt den Sværm af Forfattere, der i disse Aar snart vidtløftigere, snart i korte Træk eller i enkelte Antydninger kom ind paa Trykkefrihedssagen, rager Birckner højt i Vejret." Kritikeren Schlegels modskrift stod "i formel Henseende og, hvad omfattende Opfattelse og skarp Tænkningsevne angaar, ikke i Højde med Birckners" . Om Trykkefriheden og dens Love har "en ikke ringe Interesse som et Forsøg paa ad Pressens Vej at opnaa et Vederlag for det politiske Liv, som friere Forfatningsformer ellers kunde skabe".