Hvad var Sejmens rolle i Den polsk-litauiske realunion? 


Efter Lublinunionen i 1569 indgik kongeriget Polen, gennem en personalunion med Storfyrstendømmet Litauen, i Den polsk-litauiske realunion, og Sejmen blev suppleret med nye deputerede fra den litauiske adel. I "Republikken af to Nationer" fastholdtes tre-kammer parlament med Sejmen, Senatet og kongen. I de første årtier af 1500-tallet etablerede Senatet sin forrang for Sejmen, men fra midten af 1500-tallet og fremefter blev Sejmen et meget kraftfuld repræsentativt organ for szlachta (den 'midterste adel'). Snart begyndte Sejmen alvorligt at begrænse kongens beføjelser. Dens kamre forbeholdt de endelige beslutninger i lovgivning, beskatning, budget og økonomi (herunder militære midler), udenrigsanliggender, og udnævnelse af adel.
Pierre Bourdieu har, med inspiration fra bl.a. Weber, udviklet et omfattende begrebsapparat, hvor bl.a. begrebet habitus indgår. Habitus er skemata for menneskelig inddeling og kategorisering verden. Habitus skabes på baggrund af erfaring og er tæt forbundet med kapitalformer, som fx kulturel kapital og økonomisk kapital. Med Bourdieus habitus begreb gøres det muligt at se hvordan grupper af individer anskuer og opdeler verdenen. Der er dog ikke tale om klassetænkning i marxistisk forstand, idet klasserne ikke eksisterer udover på papiret.  Der er således visse ligheder mellem Pierre Bourdieus habitusbegreb og Webers idealtype, idet begge begreber afdækker og klassificerer observeret menneskelig adfærd. Bourdieu anerkender, at mennesket inddeler verden i kategorier, men advarer samtidig imod, at forstå verden ud fra "prækonstruerede skematiske fremstillinger af fælles kulturelle forestillinger".