Hvordan blev odelsjorden arvet på Færøerne? 


Jorden var delt i odelsjord og kongsjord. Odelsjorden var ejet og blev arvet af bønderne. Markerne blev ofte delt op i små parceller mellem arveberettigede søskende, og ejendomsforholdene var ofte komplicerede. Kongsjorden var statsejendom. Kongsbonden havde kun brugsretten til jorden. I følge traditionen havde den ældste søn ret til at følge sin far i kontraktforholdet. Jorden kunne ikke opdeles, og derfor var en kongsbonde bedre stillet end en odelsbonde. I 1956 overtager Lagtinget kongsjorden, der nu betegnes som lagtingsjord og må i modsætning til før sælges. Indmarken (bøur)ligger i nærheden af bygden. Det er denne jord, som arvedes og deltes.
Under krigsårene udfoldede Løvenskiold i sit amt en betydelig virksomhed. Han arbejdede med iver for kystforsvaret og end mere for at skaffe amtets befolkning den fornødne forsyning med korn og levnedsmidler, i hvilket øjemed han, sammen med nogle andre fædrelandsvenner, oprettede en særegen provideringskommission for amtet, der udrettede overmåde meget. Ved subskriptionen for det nye norske universitet tegnede han sig for 5000 Rdl. I 1812 foretog han en rejse til Danmark, men blev af kongen på grund af den truende politiske stilling beordret til at vende tilbage til Norge og overtage sit amt. Med bange anelser imødeså han krigens udfald. I efteråret 1813 ansøgte og fik han afsked fra sit embede. Kort efter sluttedes freden i Kiel.