Hvad var Jacob Badens rolle i forbindelse med Universitetsreformen i 1771? 


Embedet i Helsingør var ingenlunde nogen fremgang fra stillingen i Altona, men han håbede snart at kunne blive den alderstegne rektors efterfølger. Embedsgerningen levnede ham betydelig fritid. Han havde da truffet aftale med agent Hans Holck om et månedligt tillæg til Adressekontorets Efterretninger, hvilket skulle indeholde anmeldelser af danske skrifter, og som han skulle redigere (Maanedlige Tillæg til Adressecomptoirets Efterretninger, 1767, Kritisk Journal, 1768-72, Ny kritisk Journal, 1774-79). Hans dygtige kritikker øvede betydelig indflydelse. Da Universitetsreformen stod på dagsordenen i 1771, skrev Baden anonymt et indlæg, Upartisk Undersøgelse, om de akademiske Examina ere Videnskaberne og Lærdommen til Gavn eller Skade, og foreslog efter Tysklands forbillede afskaffelse af første akademiske eksamen og dernæst skoletilsynet i hver provins overgivet til et kollegium af provinsens anseteste og lærdeste mænd, ikke blot gejstlige. Senere fulgte, ligeledes anonymt, et nyt indlæg, Raisonnements over Kjøbenhavns Universitet, hvor der navnlig ankedes over Universitetets skadelige monopol.
I perioden der senere er blevet kendt som Ancien Régime, blev magten i højere og højere grad koncentreret omkring nogle få store familier i hver kanton, som satte de valgte byråd ud på en sidelinje. Det autoritære styre førte til flere oprør. "Den schweiziske bondekrig" opstod som følge af en devaluering i Bern i 1653, og spredte sig hurtigt til andre kantoner. Oprøret blev efterfølgende slået ned, men frygten for nye opstande gjorde at magthaverne satte gang i en række refomer.