Hvilken rolle havde Frederik Gersdorff under invasionen af Skåne i 1709? 


Da Frederik IV ville forsøge at genvinde Skåne, blev Gersdorff udnævnt til næstkommanderende for invationshæren efter general Christian Ditlev Reventlow (1671-1738) med ansvar for infanteritropperne og som sådan førte han den første landingsstyrke af i alt 2.000 mand bestående af bataljoner fra Grenaderkorpset, Den Konglige Livgarde og Dronningens Livregiment ved landstigningen i Råå den 12. november 1709. Men allerede i december samme år blev han udkommanderet til hjælpekorpset i Flandern hvor han som næstkommanderende under hertug Carl Rudolph af Württemberg-Neuenstadt (1667-1742) og deltog i felttogene indtil 1714, da han førte den hollandske del af korpset hjem til Danmark og hermed afsluttede en 50-årig løbebane som soldat.
Den økologiske sproglige analyse trækker på mange lingvistiske redskaber og metodologier for at udforske måden hvorpå vi lever vores levede liv. Alt fra kritisk diskursanalyse, kognitiv lingvistik og identitetsteori til retorisk og systemisk funktionel grammatik. Måden vi mennesker forholder os til os selv og verden på, er resultat af individets kognitive strukturer, indlejret i det sociale fællesskab, i et bestemt samfund. Disse strukturer afgør, hvordan mennesker behandler andre mennesker, dyr, planter, skove, havet eller andet organisk miljø. Ved at stille sig kritisk til menneskets levemåde - fra et overvejet økolingvistisk perspektiv – er det muligt at opfordre mennesker til at beskytte vores livsopretholdende økosystemer. Det bliver dermed også muligt at opfordre til forebyggelse af destruktiv adfærd, som skader økosystemet. Mange eksempler er gennem tiden blevet brugt til at understøtte det økolingvistiske projekt, bl.a. opmærksomhed på brug af eufemisme i atomkraftdebatten, eller det ringe vokabular ved adressering af miljøsager i offentlige debatter.