Hvilke dirigenter har haft en særlig tilknytning til Wiener Philharmonikerne efter krigen? 


Siden 1933 har orkesteret ikke haft én ledende dirigent men har i stedet haft et antal gæstedirigenter. Dette har inkluderet nogle af verdens bedste og mest kendte dirigenter så som Richard Strauss, Arturo Toscanini, Hans Knappertsbusch, Wilhelm Furtwängler, Karl Böhm, John Barbirolli, Herbert von Karajan, Carlo Maria Giulini, Georg Solti, Erich Kleiber, James Levine, Zubin Mehta, Carlos Kleiber, Leonard Bernstein, Claudio Abbado, Riccardo Muti, Nikolaus Harnoncourt, Pierre Boulez, Lorin Maazel, Mariss Jansons, Daniel Barenboim og Valery Gergiev. Tre dirigenter har dog særligt været forbundet med orkesterets efterkrigsæra: Karajan og Böhm, som blev æresdirigenter, og Bernstein, som blev æresmedlem af orkesteret.
De store civile tab og små militærstrategiske skader skyldes, at de sovjetiske angreb fortrinsvis havde til formål at nedbryde den civile befolknings modstandsvilje over for den fornyede sovjetiske besættelse (efter besættelsen 1940-1941). Virkningen blev imidlertid den modsatte: de omfattende civile tab bidrog til befolkningens modstand mod den sovjetiske hær. Den 27. februar havde et sovjetisk luftangreb ramt børn, der legede i skolegården i Luunja vald, hvorved fire børn myrdedes. Deres begravelse udformede sig som en national mindesdag, ved hvilken fremkom digtet "Uus Herodes" ("Ny Herodes") skrevet af Henrik Visnapuu. Flere estere følte trang til at kæmpe mod den sovjetiske fremrykning Følgende slogan blev skrevet på ruinerne af Estonia-teateret: