Hvad er den japanske holdning til begrebet zenhaven? 


Zenhavebegrebet betragtes som en myte af mange fremtrædende, japanske gartnere og buddhismeeksperter. De hævder, at det er et produkt af vestlig tænkning i den sidste del af det 20. århundrede, som intet har at gøre med japansk havetradition. Æstetikken i karesansui eller "den tørre have" er på ingen made enestående for haver ved zentemplerne. Tørre haver kan findes ved private hjem, restauranter og overnatningssteder. Omvendt findes der haver omkring zentempler i mange forskellige stilarter, og de tørre haver er bare én af dem.
I 1200-tallet beskrev lægen Lanfranc af Milano i sit værk Chirugia Magna hjernerystelse som hjerne "commotion" og anerkendte også en forskel mellem hjernerystelse og andre typer af traumatisk hjerneskade (selvom mange af hans samtidige ikke gjorde) og diskuterede forgængeligheden af post-hjernerystelsessymptomer som et resultat af midlertidigt tab af funktion som følge af skaden. I 1300-tallet pointerede kirurgen Guy de Chauliac den relativt gode prognose for hjernerystelse sammenlignet med andre mere alvorlige typer af hovedtrauma som kraniefrakturer og åbent hovedtrauma. I 1500-tallet blev termen "hjernerystelse" brugt, og symptomer som forvirring, sløvhed, og hukommelsesproblemer blev beskrevet. Ambroise Paré, en læge fra 1500-tallet, brugte termen commotio cerebri, såvel som "rystelse af hjernen", "commotion" og "hjernerystelse".