Hvad var Jens Schelderup Sneedorffs syn på fordelingen af magten i et velregerede samfund? 


Karakeristisk for oplysningstidens intellektuelle var Sneedorff en ivrig skribent, som beskæftigede sig med en særdeles bred vifte af spørgsmål. I det politiske hovedværk Om den borgerlige Regiering fra 1757 skitserer Sneedorff et ideal om det velregerede enevældesamfund. Bogen er inspireret af John Locke og frem for alt Montesquieu, men han afviser begges tanker om en deling af magten, noget Sneedorff opfatter som at ville basere staten på "borgerkrig". I stedet foreslår Sneedorff et samfund, hvor borgerne nyder en vis frihed, men frem for alt er opdraget til patriotisk at tilsidesætte egennytte for det fælles bedste, som garanteres af en uindskrænket enevoldsmonark. Borgerne i denne stat har endvidere særskilte funktioner og retningsgivende æresbegreber indenfor hhv. bonde-, borger-, præste- og adelstand.
Et system, der er tilbøjeligt til fluktuationer, er aktiemarkedet. Det har både positive og negative tilbagekoblingsmekanismer. Når f.eks. aktiekurserne stiger, tror mange, at de sikkert stiger endnu mere, og det giver investorerne lyst til at købe (positiv tilbagekobling). Men de høje priser på aktier og bevidstheden om, at de må nå et toppunkt, afskrækker nogle fra at købe (negativ tilbagekobling). Når kurserne begynder at falde markant, vil nogle investorer forvente yderligere fald og afholde sig fra at købe (positiv tilbagekobling), mens andre netop vil købe, eftersom aktierne bliver billigere og billigere (negativ tilbagekobling).