Question:
Transaktivistka se obává: Kulturní fronta míří k další hrdé prohře

„Letošní svátek založení Československa byl především projevem krize
českého politického života,“ píše na serveru a2larm.cz aktivistka v
trans* hnutí Jiří Feryna. Všímá si především (ne)udělování
státních vyznamenání, (ne)pozvání rektorů vysokých škol na tuto
událost, proklamovaná (ne)účast různých osobností a státních
představitelů a představitelek tamtéž. „V letošním roce je však na
všech možných stranách provází absurdní politický a aktivistický
marasmus,“ dodává.

Nejprve rozebírá kauzu Jiřího Bradyho, jenž přežil pobyt v
koncentračním táboře a následně svůj život zasvětil osvětě. „Spor,
v jehož rámci byly postupně odkrývány detaily o motivacích vedoucích k
rozhodnutí prezidentské kanceláře neudělit Bradymu původně slíbené
ocenění, však vyvrcholil absurdním divadlem v kulisách talkshow Jana Krause
věnované speciálně výročí založení Československa,“ zmiňuje s tím,
že šlo o primitivní antizemanismus a opakování sametových manter nebo
různých klišé posledních prezidentských voleb. Kulturní cesta je podle
Feryny na cestě k další hrdé prohře.

„Silami plýtvaly i různé akademické obce. Prohlášení akce Jdeme s
rektory signovalo 51 studentských spolků, které chtěly vyjádřit podporu
svým rektorům, kteří opakovaně nebyli pozváni na již zmíněné
předávání státních vyznamenání,“ všímá si také a rozebírá
vyjádření Petra Havlíčka ze spolku Miroslava při Fakultě sociálních
věd Univerzity Karlovy. Ten uvedl, že hlavním impulsem byly události okolo
prezidenta Miloše Zemana z posledních dní. „Kdy jsem si řekl, že již
není možné posouvat hranice přijatelného, které se poslední roky
postupně a nenápadně posouvaly. Proto jsem se rozhodl, že je nutné, aby se
studenti postavili za hodnoty demokratického státu,“ měl uvést Havlíček.

„Hranice přijatelného současný prezident překročil několikrát, a
žádná výrazná moblizace studentstva se stejně nekonala. Rétorika
podpůrného vyjádření je takřka revoluční, výsledek podpory samotné
však dostředivý,“ dodává Feryna.

Závěrem se pak věnuje oslavám na Staroměstském náměstí 28. října. „Celý
večer připomínal setkání pánského klubu, jehož členové svou motivaci
vysvětlili hned v úvodu: ‚Jsme tu, abychom vzpomněli na všechny významné
muže historie.‘ Plejádu politických a veřejných patriarchů tak narušila
pouze Miroslava Němcová, tedy politička známá hlavně svým asociálním
přístupem k chudým. Na pódiu se dále objevili zástupci akademické obce,
kteří tváří v tvář širokému publiku přistoupili na pochybnou a
elitářskou rétoriku,“ poukazuje Feryna na řeči o pravdě, o lásce, o
rovné páteři a čestné politice.

Původní text ZDE

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Chtějí se mi pomstít, o žádné Čapí hnízdo tu vůbec nejde, rozjel se
Babiš

Současná kampaň proti mně je pomstou některých mých bývalých kolegů,
kterou živí opozice, která se na této kampani zviditelňuje. Tak reagoval
Andrej Babiš na informace médií o údajném dotačním podvodu ohledně jeho
sídla Čapí hnízdo. Ministr financí to uvedl ve svém vyjádření pro
páteční vydání deníku Právo.

„Samozřejmě že jedna z mých firem vlastní Čapí hnízdo od roku 2014.
Reagoval jsem na vaše tvrzení, že jsem přiznal vlastnictví Čapího hnízda
až v roce 2014, což není pravda, protože já osobně jsem nikdy nebyl
akcionářem ani vlastníkem Čapího hnízda. Stejně tak v době podání
žádosti na evropskou dotaci v roce 2008 nebyla žádná firma Agrofertu
akcionářem nebo majitelem farmy Čapí hnízdo,“ napsal Babiš ve
vyjádření. Současnou kauzu označil za kampaň a politickou objednávku.

„Nynější kampaň je pomstou některých mých bývalých kolegů, kterou
živí opozice, jež se na této kampani zviditelňuje. Zásadně odmítám
spekulace spojené s mojí osobou,“ napsal Babiš.

Redakce Práva k tomu dodala, že Babišovi zaslala už ve středu několik
dotazů, na které dosud neodpověděl. Právo po něm mimo jiné chce
vysvětlit rozpor v jeho výrocích, když v nedávném dokumentu Matrix AB
označoval Čapí hnízdo výlučně za svůj nápad, a nyní se k němu
téměř nezná.

Šéf Poslanecké sněmovny Jan Hamáček listu řekl, že vláda se celou
věcí zabývat nyní nemůže: „Probíhá policejní vyšetřování,
šetří to i evropské orgány. Dokud nemáme jasné stanovisko, tak je
obtížné něco na úrovni exekutivy řešit,“ řekl Hamáček.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Detenční tábory budou, vláda je v koncích. Drsná debata o „zlém“
islámu

V boji s radikálním islámem se o lidských právech snadno káže, situaci to
ale neřeší. V olomouckém programu festivalu Jeden svět se po
americko-pákistánském filmu „Mezi věřícími“ debatovalo o radikálním
islámu, jeho kořenech a zázemí v Pákistánu, kde působí známý duchovní
radikál Abdul Azíz Ghází. Na dotazy diváků reagoval autor knihy Islám a
islamismus v ČR Lukáš Lhoťan a arabistka Lenka Hrabalová.

Ve filmu bylo představeno působení Abdula Azíze jako nejvyššího
duchovního tzv. Červené mešity, která je jedním z hlavních
pákistánských center radikálního islámu. Po bojích o tuto mešitu, na
niž v roce 2007 zaútočily vládní jednotky, Azíz zasvětil svůj život
jedinému cíli – svrhnout sekulární vládu. Ve filmu sám Azíz vysvětluje
svá fundamentalistická stanoviska, objevují se ale i pohledy do radikálních
škol, kde jsou pákistánští chlapci od raného dětství vychováváni k
jedinému cíli, jímž je džihád. V Pákistánu přitom takových škol
přibývá, protože poskytují nejchudším dětem kompletní zaopatření, a
rodiny je proto ochotně do takových zařízení přivádějí. Lenka
Hrabalová ve svém komentáři k filmu konstatovala, že je v něm zobrazen
známý model společnosti, kde jsou jednak extrémní fundamentalisté,
umírnění muslimové a prostí lidé, kteří na to doplácejí. Lukáš
Lhoťan situaci v Pákistánu zobrazenou ve filmu popsal jako střet dvou
částí společnosti, kde se nijak neprojevuje jasný postoj státu. „Stát
nechává fundamentalismus vzniknout, existovat a expandovat, a ve chvíli, kdy
mu situace přerostla přes únosnou mez, zasahuje násilím a chová se jako
slon v porcelánu, což dokazuje jen jeho bezradnost,“ uvedl k pákistánské
situaci Lukáš Lhoťan.

Na dotaz, zda existuje nějaký optimální model chování státu k radikálům,
Lenka Hrabalová uvedla, že v muslimském světě nezná jedinou vládu, která
by to nějak rozumně zvládala, ale revoluci zatím podle ní nejlépe ustálo
Maroko a Jordánsko, kde vlády nejsou sekulární, ale jsou zčásti postavené
na náboženském principu, a proto mají před lidmi mnohem větší autoritu.
Podle Lukáše Lhoťana je konkrétně v Pákistánu problém v tom, že nejde
jen o otázku extremismu a radikálů, ale hrají tam roli další problémy
jako vysoká porodnost, nedostatek možnosti zlepšit sociální podmínky lidí
a to, že se pak pro početné chudé rodiny stávají náboženské školy
přijatelnou variantou. Upozornil také, že není možné vždy uplatnit jen
evropský pohled. „Už samotný fakt, že jde o problém spojený s islámem,
pro nás v Evropě ztěžuje pochopení situace, protože máme s islámem
relativně novou zkušenost, jde jen o několik desítek let, po něž se zde
tento problém řeší. Například ve zmíněném Maroku a Jordánsku jsou
monarchie a vztah lidí ke králi jiný než třeba v Pákistánu, kde je
republika,“ řekl Lukáš Lhoťan.

V Maroku se radikalizace omezila

Jako příklad poměrně úspěšného řešení problému s radikály Lenka
Hrabalová popsala postup marockého krále. „V Maroku král vyřešil boj s
radikalismem tak, že v první fázi udělal razie, zatkl tisíce lidí a lze
zjednodušeně říct, že kdo měl na ulici tradiční oblečení, šel
automaticky do vězení. Bylo to kritizováno jako represe, ale podařilo se mu
– i díky tomu, jak se k zatčeným choval – že nakonec radikálové,
kteří původně kázali proti němu a označovali jej za syna ďábla, dnes
kážou v jeho jménu a jsou jeho zastánci,“ uvedla arabistka Hrabalová.
Maroko dnes podle ní funguje i jako inspirace pro jiné země, kde je islám
výrazným náboženstvím, zejména v Africe. Mnohé africké země si
objednávají školení svých náboženských představitelů v Maroku, kde
tráví v náboženských školách dva roky a pak se vracejí do vlasti;
například Mali, Guinea, Nigérie, Pobřeží slonoviny nebo Keňa mají zájem
situaci s radikálním islámem řešit tímto způsobem.

Se zmínkou o represích padla otázka, zda i přes úspěchy s bojem s
radikalismem přece jen není problémem porušování lidských práv to, že
násilí proti radikálům plodí opět násilí. Lukáš Lhoťan připustil,
že jde o velmi kontroverzní otázku, je ale podle něj vůbec sporné, jestli
ve zradikalizovaných společnostech vůbec existuje řešení, které by
lidská práva neporušovalo. „Kvůli sociálním podmínkám a radikální
ideologii je bohužel těžké s problémem bojovat bez represivních metod.
Pokud by šlo o malou skupinu několika jedinců, je represe až poslední
varianta, ale v případě státu, kde geometrickou řadou narůstá počet
stoupenců fundamentálního směru islámu, je umírněná reakce
problematická. Jde totiž o otázku střetu mezi snahou o liberální reformu v
islámu a fundamentalisty, kteří tvrdí, že se chtějí držet doslovného
významu Koránu,“ řekl Lukáš Lhoťan. V tomto ideologickém střetu podle
něj zatím ti umírnění vždy s radikály prohráli. Problém je v tradici
ideologizace, už nejbližší Mohamedovi příbuzní se začali navzájem v
boji o moc zabíjet a museli to ospravedlnit tím, že tvrdili, jak jejich
odpůrci zradili Mohameda. To dnes způsobuje, že největší obětí
islámského terorismu jsou muslimové. V Pákistánu je problém v tom, že se
ve společnosti vytvořily dva tábory a žádný z nich není schopen
přistoupit na jakýkoli kompromis, takže je otázka, jestli bez nějakého
porušení lidských práv lze situaci vůbec vyřešit.

Bez násilí se proti radikálům postupuje těžko

V debatě padla i otázka, jak může působit proti radikalizaci vzdělávání.
Podle Lenky Hrabalové to je rozhodně dobrá cesta a určitě je dobré imámy
v islámských církevních školách v Pákistánu (medresách) a učitele
vyškolené v Saúdské Arábii nahradit těmi, kdo představují umírněný
islám. „Zásadní věc je ale práce se zanedbanými regiony, dokud budou
chudí a zoufalí, budou k radikalismu inklinovat. Negativním příkladem je
severní Mali, kde vláda na oblast zapomněla, rozmohla se tam chudoba a hlad
– a pak přišla al-Káida, postavila tam nemocnice, silnice a poslala pár
učitelů, kteří lidi zpracovali tak, že to vedlo k náboženské revoluci.
Tyto regiony potřebují pozornost jak od své vlády, tak od mezinárodních
organizací, stačí přitom pár lidí, kteří dokáží udělat velké změny,“
uvedla k řešení Lenka Hrabalová.

Lukáš Lhoťan by podle svých slov nebyl tak optimistický. Jakmile totiž
někde zakoření skupina fundamentálních muslimů, je velmi těžké ji
porazit jinak než, že se zasáhne násilně a poruší se tím lidská práva.
„První, co radikálové začnou dělat, je propaganda, která tvrdí, že
jakékoli odchýlení od směru, který definovali, je snaha nevěřících
zničit islám. Ono zní hezky, když se v Evropě řekne, že by se měli
fundamentalisté odstranit a nahradit umírněnými muslimy. Je ale otázka,
nakolik by prostředí řadových věřících toto akceptovalo, pro ně by to
totiž už mohlo podle fundamentalistického pohledu znamenat snahu změnit
jejich pravý výklad islámu. Velkou otázkou tedy je, jak to vůbec provést
– z jedné strany je náš problém radikální ideologie, z druhé jsou jím
ti lidé, kteří jí věří,“ řekl arabista Lhoťan. Je podle něj vždy
třeba zajistit, aby radikálové nemohli páchat další škody a tady je
jedinou variantou represivní režim, který tyto lidi přijatelným způsobem
izoluje. Má přitom dvě možnosti – buď se je snaží přesvědčit, že to,
v co věří, je špatné, nebo je izoluje, aby to nemohli šířit. „Při
počtu radikálů v Pákistánské populaci by se to bez detenčních táborů
nedalo realizovat. Vláda je proto v koncích, protože vidí, že bez represí
a porušení lidských práv radikalizaci nezastaví, na druhou stranu ví, že
ji to dostane do centra kritiky ze Západu. Z jeho strany je snadné kritizovat
porušování lidských práv, protože to tady nikoho nic nestojí, ale vláda
v Pákistánu stojí před otázkou, co má s radikály dělat. Otázek a
komplikací je mnoho,“ konstatoval Lukáš Lhoťan.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
"Stop mediální manipulaci!, Stop rasismu!, Babiše do koše." Prahou prošel
Pochod milionů masek

Dnes se od 16:00 na Václavském náměstí v Praze u sochy sv. Václava konala
demonstrace s názvem Pochod milionů masek (Million Mask March), jež se
tradičně koná 5. listopadu. Demonstraci pořádalo anonymní a navzájem
nezávislé nehierarchické hnutí Anonymous.

Cílem demonstrace bylo dle jejích organizátorů vystoupit proti kapitalismu,
korupci, rasismu, válce a mediální manipulaci. Pochod zhruba 70 lidí v
maskách se krátce po 17. hodině vydal napříč Václavským náměstím,
přes Můstek, Staroměstské náměstí, Karlův most, Malostranské náměstí
až na Hradčanské náměstí před sochu prvního československého
prezidenta Tomáše Garrigua Masaryka.

Účastníci demonstrace provolávali hesla: „Stop mediální manipulaci!“,
„Stop rasismu!“, „Nemáme strach!“, „Julian Assange!“ apod.
Řečníci ve svých projevech zdůraznili, že tímto pochodem chtějí ukázat,
že nejsou pouhým spolkem lidí, kteří jen sedí u počítače a jako pomalu
každý druhý Čech nadávají, nýbrž občané této země, kteří se tímto
pochodem snaží vyjádřit to, že svobodu nám nesmí nikdo odpírat.

Jeden z účastníků demonstrace se pro ParlamentníListy.cz vyjádřil, že
pochod je namířený především na podporu svobody internetu, který podle
něj ze strany většiny českých médií čelí snaze o cenzuru a dezinformaci
lidí. Mezi médii, která informují neobjektivně, byly zmíněny Česká
televize a Nova. Dále zmínil boj proti vládě, která dle jeho slov vede
tento stát spíše k zániku než k vyšším hodnotám. Jako další z bodů
zmínil boj proti rasismu, jelikož jsou si lidé všech barev pleti rovni.

Demonstranti drželi transparenty s nápisy: „Zastavme cenzuru!“, „Za
kritiku na čaj k soudu? To si děláte pr...!“, „Kreativita nesmí být
trestný čin!“, „Babiše do koše!“, „Kapitalismus ničí společnost!“,
„Lidé jsou více než zisky!“, „My jsme 99 %“ apod. Pochod byl po 18.
hodině ukončen na Hradčanském náměstí před sochou T.G.M.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Trestný čin hanobení prezidenta je hloupost. Režisér Svoboda by na
křiklouny a „umělce“ vytáhl úplně jiné paragrafy

Režisér a bývalý předseda KSČM Jiří Svoboda patří k sympatizantům
prezidenta Miloše Zemana. Trestní stíhání a eventuálně až rok vězení
za slovní hanobení prezidenta republiky však považuje za krok zpátky.

Otevřeli bychom tím prý cestu k mnoha dalším nesmyslným verbálním
trestným činům, jako urážka předsedy Senátu, urážka ministrů atd. Ve
finále by se prý mohl vrátit „populární“ komunistický paragraf „hanobení
představitele spřátelené mocnosti“.

Místo toho by režisér a někdejší zákonodárce šel jinou cestou. Ve svém
blogu na Aktuálně.cz tedy navrhl, jaká legislativní opatření by prosazoval
on. Svoboda chápe, že poslanci vnímají, jak za posledních dvacet let
zhrubla mluva ve společnosti. „Mluva ve Sněmovně čas od času připomíná
rozpravy v jedné restauraci IV. cenové skupiny na Smíchově, kam po ránu
rádi zavítali popeláři na dršťkovou polévku a pivo,“ píše režisér.
Proto by regulační úpravu, která by například nařídila povinnou dechovou
zkoušku na alkohol u každého poslance přicházejícího do Sněmovny,
přivítal.

Přivítal by rovněž, pokud by bylo trestně stíháno hanobení státních
symbolů. „Stříhání prezidentské standarty považuji za urážku národa,
který je státními znaky symbolicky zastupován,“ píše režisér. Ještě
neuvěřitelnější prý je, když lidé, kteří toto páchají, ještě
tvrdí, že mají cosi společného s kulturou.

Jiné skutky, kterých jsme byli svědky, lze podle něj podřadit i jiným
skutkovým podstatám z trestního zákoníku. Například hlava státu
vyobrazená jako exkrement, kterou hrdě nesli prezidentovi odpůrci před Hrad,
by se podle něj vešla nejen pod výtržnost, ale i pod ohrožování mravní
výchovy mládeže.

„Naopak trestným činem by mělo být házejí vajíček, rajčat,
kokosových ořechů atd. na politika, který chce něco sdělit. Jde o trestný
čin veřejného ohrožení, zejména pak o trestný čin namířený proti
reputaci České republiky,“ navrhl nový trestný čin.

A když už se někdejší poslanec Federálního shromáždění dal do
zákonodárné iniciativy, jmenoval další návrhy, které by do legislativy
začlenil. Například odvolatelnost politiků, kteří prosazují něco jiného,
než voličům slibují. Neváhal by prý podobné jednání kvalifikovat jako
obelhávání voličů a zařadit jej pod trestný čin podvodu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Putina se zeptali, kolikrát se na něj pokusili spáchat atentát. Takto
odpověděl

Ale nejde ani o to, o nějaký mýtický trůn. Nikdy se mi nezdálo, že jsem
na jakémsi trůně. Jde o jiné: člověk, který pro sebe má učinit volbu,
má chápat, co s touto volbou souvisí," řekl ruský prezident ve filmu
Andreje Kondrašova Putin, který byl zveřejněn na sociálních sítích.[/quote]

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Za katr za hanobení prezidenta

Skupina šesti desítek poslanců navrhla vrátit do trestního zákoníku čin
veřejného hanobení prezidenta republiky. Za jeho spáchání by lidem hrozilo
až roční vězení. Co si o iniciativě myslí osobnosti českého
politického a občanského života?

Přemysl Votava, člen předsednictva strany NS-LEV21

Úcta k symbolům státu, či k představitelům republiky, by měla být
kodexem slušnosti. Bylo to i v naší prvorepublikové minulosti. V posledních
volbách byl prezident republiky ČR volen v přímé volbě občany a toto by
mělo být respektováno. Velkou úlohu v této otázce hrají jak média, tak i
další představitelé státu, tedy poslanci, členové vlády. Právě oni
jdou příkladem nám občanům.

Za zavedení trestu bych se nepřimlouval.

Miroslava Hustáková, advokátka

Jsem pro znovuzavedení tohoto trestného činu do trestního zákoníku.
Prezident je hlava státu, která je zvolena většinou občanů, reprezentuje
náš stát jako nejvyšší představitel i navenek. Kdo haní prezidenta,
haní tím naši zemi jako celek.

Petr Hampl, sociolog

Mám za to, že je zapotřebí řešit obranu proti hanobení státních
symbolů obecně. Nejen prezidenta, ale především vlajku, znak a hymnu.

V době, kdy se národ potřebuje semknout proti hrozbě islamizace a násilné
globalizace, potřebujeme své národní cítění bránit. Není náhodou, že
před pár dny navrhl pan profesor Gerloch, aby byl do ústavy zaveden pojem
národ jako základ státnosti.

V tomto kontextu dává dobrý smysl, aby bylo hanobení státních symbolů
pokládáno za trestný čin. Nebo vám snad připadá normální, že české
bezpečnostní složky řeší znevažování islámu a tolerují znevažování
symbolů vlastní země? A připadá vám normální, že jsou děti v českých
školách vedeny k tomu, aby házely bahno na obraz prezidenta vlastní země?

Přemysl Votava

Ano, byl by to krok zpět a mohl by být v budoucnu i zneužit.

Miroslava Hustáková

Hanobení prezidenta bylo trestné i za první republiky, tedy do druhé
světové války, a k odkazu Masaryka se u nás hlásí kde kdo. S minulým
režimem jej tedy nelze spojovat. Nepovažuji ani za vhodné vidět svět
černobíle, tedy že za minulého režimu bylo všechno špatné a dnes
všechno dobré.

Mnozí by se rádi do minulého režimu vrátili, a i když k nim nepatřím,
velmi takovým hlasům rozumím.

Petr Hampl

S předchozím režimem to nemá nic společného. Své státní symboly
chrání zákonem většina civilizovaných států.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Média informovala o Jaceňukovu nákupu dvou desítek vil v Miami

V ukrajinských médiích se objevila informace o nákupu bývalého ministra
Arsenije Jaceňuka více jak dvou desítek vil v americkém státu Florida. Ve
středu 30. listopadu o tom informuje „Obozrevatěl“ s odkazem na
ukrajinského blogera Olega Torgala.

Podle něj si Jaceňuk v Miami pořídil 24 drahých vil. Bloger se odkazuje na
kamaráda žijícího v Miami, který se zabývá prodejem nemovitostí.

„Řekl mi o našem hrdinovi Majdanu — Arseniji Jaceňukovi. Ukazuje se, že
nedávno přiletěl do Miami a zakoupil 24 objektů (vil) v ceně od jednoho do
pěti milionů dolarů za každý," oznámil Torgalo. Zdůraznil, že informace
je „železná" a slíbil v této věci uspořádat novinářské šetření.

19. září si bývalý premiér postěžoval na nedofinancování a pomalou
stavbu tzv. Evropského valu, stěny na hranici s Ruskem, který v případě
agrese ochrání Evropu. „V průběhu posledního roku a půl je citelné
nedofinancování tohoto projektu (…). Je to „Evropský val", který má za
cíl budování státní hranice," podtrhl bývalý premiér.

V srpnu bylo uváděno, že pracovníci Specializované protikorupční
prokuratury Ukrajiny vyjedou na místo stavby „Evropského valu", aby
prověřili průběh prací. Jaceňuk je považován za jednoho z iniciátorů
stavby stěny.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Třináctiletá Syřanka chce vidět maminku. Zatím se může jen modlit u
makedonských hranic

Zeinab Omar je třináctiletá syrská dívka, která s rodiči utekla ze své
vlasti před občanskou válkou. Od konce února žije ve stanu v uprchlickém
táboře Idomeni na severu Řecka a každý večer se modlí. Modlí se, aby se
dostala dál do Evropy, do klidu. Modlí se ve stanu, který stojí tak blízko
silnice, že na něj projíždějící nákladní vozy stříkají bláto.
Příběh Zeinab Omar přinesl americký časopis Time. V Aleppu totiž zažila
jen těžko představitelnou hrůzu.

Rodina třináctileté Zeinab Omar poklidně žila životem střední třídy v
syrském Aleppu. Jednoho dne se ale z jejich města stalo bitevní pole. „Byla
jsem ve svém pokoji a najednou jsem zaslechla zvuk bomb. Vyběhli jsme na
střechu a viděli jsme dopadat na všech stranách rakety,“ popsala
atmosféru ve městě mladá dívka. Vrátila se do domu a z pozdějších dní
si pamatuje především mrtvoly ležící na ulici u jejich domu a ozbrojené
muže, kteří se blížili k místu, jež považovala za domov. Té noci
přišel k rodině strýc a řekl všem, že musejí prchnout.

Celý článek časopisu Time najdete v angličtině zde.

Smrt jim prý hrozila z rukou vládních syrských jednotek prezidenta Bašára
Asada. Prchli do Libanonu, odtud do Turecka a přes celou zemi až na pobřeží,
odkud je to do Řecka už jen „kousek“. Tedy v porovnání se vzdáleností,
kterou museli urazit doposud. Cestovali v prachu, špíně a vydali na to
téměř všechny své úspory. Poslední peníze padly na pašeráky, kteří
jim slíbili, že je dostanou přes moře. Ve skutečnosti sbalili peníze a už
je nikdo nikdy neviděl. Rodina žebrala na ulicích a doufala, že se jí
podaří dostat do Evropy. Děsily je prý zvěsti o tom, že se brány na
starý kontinent pomalu, ale jistě zavírají.

Matka s nejmladším synem proto využila první možnosti a odjela do Evropy.
Dostala se až do Nizozemska, kde také požádala o azyl. Když je ale
následoval manžel se dvěma dcerami, narazil na plot na řecko-makedonské
hranici. Nikdo z rodiny nemůže cestovat dál. Zeinab se teď v rodinném stanu
pravidelně modlí, aby zase co nejdříve viděla svou maminku.

Evropané by si pak podle časopisu Time měli uvědomit, že příběh Zeinab
je sice smutný, ale ještě horší je, že podobný prožívají tisíce
dětí.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Bývalý šéf CIA nazval Evropskou unii překážkou pro tajné služby

EU „stojí v určitém smyslu v cestě“ evropským tajným službám, řekl
bývalý ředitel CIA Michael Hayden.

„Nechci vystupovat proti Evropské unii, ale tato unie není faktorem
národní bezpečnosti pro všechny její členské země. Reálně v určitém
smyslu stojí v cestě státům, které se snaží zajistit bezpečnost svých
občanů", řekl Hayden ve vysílání BBC.

Ostatním evropským zemím chybí personál v oblasti bezpečnosti a belgické
služby mají podle slov Haydena omezené nejen zdroje, ale i pravomoce. Kromě
toho v Belgii bezpečnostní služby „otevřeně pracují na vládu, která
má své problémy v otázkách všeobecné státní správy", říká expert.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Saakašvili se dozvěděl o plánech Porošenka připravit ho o ukrajinské
občanství

Bývalý gubernátor Oděské oblasti Michail Saakašvili prohlásil, že
ukrajinský prezident Petro Porošenko nařídil propracovat otázku, jak ho lze
soudní cestou připravit o ukrajinské občanství.

Saakašvili s odkazem na informovaný zdroj napsal na své stránce ve Facebook,
že zbývat se touto otázkou Porošenko nařídil „Ihoru Kononěnkovi a
Hranovskému."

Saakašvili 7. listopadu oznámil, že hodlá rezignovat na úřad gubernátora
Oděské oblasti kvůli neochotě ukrajinských úřadů bojovat s korupcí.
Rovněž obvinil prezidenta Petra Porošenka z toho, že si vzal pod svou
záštitu zločinecké „klany" v regionu.

Později Porošenko podepsal dekret o odvolání Saakašviliho z funkce.
Bývalý gubernátor prohlásil, že má v úmyslu prosadit předčasné
parlamentní volby a že má v plánu vytvořit na Ukrajině své vlastní
politické hnutí.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Středočeskou KDU-ČSL povede do krajských voleb Josef Vacek

Středočeskou KDU-ČSL povede do letošních krajských voleb bývalý
příbramský starosta a někdejší hejtmanův náměstek Josef Vacek. Na
dnešní krajské konferenci lidovců v Praze dostal více hlasů než
protikandidát, starosta Bezna na Mladoboleslavsku Zdeněk Volf. Stal se tak
lídrem společné kandidátky KDU-ČSL, SNK-ED a zelených. Vacek to sdělil
ČTK. Nominační konference vybrala lídra a má také stanovit pořadí lidí
na kandidátce.

Lidovci, zelení a SNK-ED se už dříve dohodli, že se budou o hlasy voličů
ucházet společně. Lídr kandidátky pro krajské volby měl být podle dohody
z KDU-ČSL, kdo jím bude, ale nebylo dosud rozhodnuto. V minulých volbách
kandidovala KDU-ČSL v koalici s SNK-ED a nezávislými kandidáty a zelení
šli do voleb samostatně. Ve středočeském zastupitelstvu nyní není ani
jedno z těchto uskupení zastoupeno.

Předseda strany Pavel Bělobrádek v rozhovoru pro časopis Týden uvedl, že
je pro něj primární, aby se lidovci vrátili do krajských zastupitelstev ve
středních Čechách, Plzeňském kraji a v některých dalších regionech,
kde nyní nejsou.

Vacek se po odchodu Miroslava Rovenského z KDU-ČSL stal v polovině prosince
novým předsedou středočeských lidovců a ode dneška je i lídrem pro
krajské volby. Hejtmanské křeslo hodlá obhajovat sociální demokrat Miloš
Petera. ANO povede první místopředsedkyně Sněmovny Jaroslava Jermanová,
komunisty krajský radní Zdeněk Štefek. V čele kandidátky ODS bude starosta
Líbeznic Martin Kupka, za TOP 09 bude lídrem náměstek šéfa podolské
porodnice Petr Tiso. Hnutí STAN povede kolínský starosta Vít Rakušan.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
8 neobvyklých způsobů použití červů v průmyslu a denním životě

Geneticky modifikovaní bourci pracují pro blaho americké armády a glycery
jsou dražší než lahůdky… Podívejme se na 8 způsobů použití červů
pro nejrůznější účely.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Svobodní dnes ukončí internetové hlasování o novém předsedovi

Strana svobodných občanů dnes večer uzavře internetové hlasování, ve
kterém si její členové vybírají nového předsedu. Čas pro hlasování
necelým sedmi stovkám členů strany vyprší ve 20:00, vybírat mohou mezi
pěticí kandidátů včetně dosavadního šéfa strany Petra Macha, který
spolu s celým vedením oznámil rezignaci po neúspěchu ve sněmovních
volbách, připomněla ČTK.

Vyzyvateli Macha, který vede Svobodné od jejich vzniku v roce 2009 a před
rokem obhájil funkci se ziskem dvou třetin hlasů, jsou europoslanec Jiří
Payne, zlínský krajský zastupitel Tomáš Pajonk, Tomáš Michalička a
Daniel Urban. Hlasovat mohou po přihlášení do internetového systému strany
všichni členové strany.

U zrodu Svobodných stáli v roce 2009 většinou bývalí členové ODS. Mach
byl v červnu 2014 zvolen europoslancem, funkci opustil letos v létě kvůli
tomu, aby se mohl naplno věnovat kampani. Ve volbách do Sněmovny však strana
neuspěla. Jako jediný z neparlamentních subjektů nicméně Svobodní
získali přes 1,5 procenta hlasů, a tím i nárok na státní příspěvek.

Po volbě předsedy následuje příští týden volba čtyř místopředsedů
strany. Kandidáti se do ní mohou přihlásit do 20. listopadu. Volba se
uskuteční na internetu mezi 22 a 24. listopadem.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Ekonom: Není pravda, že by nás, nebohé Čechy, bezuzdně ždímali zlí
západní kapitalisté. A věštit hlubokou krizi a přetěžké útrapy...

PŮLNOČNÍ ROZHOVOR Hlavní ekonom finanční skupiny Roklen Lukáš Kovanda
říká, že věštit hlubokou krizi a přetěžké útrapy je vždy mediálně
vděčnější než prorokovat celkem normální vývoj. Varovná je dle něj
příjmová stagnace střední třídy. Ta je v mnoha vyspělých zemích „obětována“.
Korporace a oligarchie politiky financují, takže ti proti nejbohatším nejdou.
Chudší vrstvy, závislé na sociálních dávkách, pak představují
spolehlivou voličskou základnu. ČR má určitě na to, aby byla něčím
více než jen levnou montovnou a subdodavatelskou ekonomikou Německa. Bohužel,
řadě vlivných zájmových skupin, například exportní lobby, současný
stav vyhovuje.

Množí se varování před příchodem další ekonomické krize. Exšéf Bank
of England Lord Mervyn King například uvádí, že světové hospodářství
je na pokraji další havárie. Česká ekonomka Šichtařová prorokuje Krizi s
velkým K, běžně se používá termín ,,dokonalá bouře“. Ekonomická
bouře prý začne na finančních trzích, které jsou prý přehřáté. Co z
toho může být pravda a v jakém horizontu?

Věštit hlubokou krizi a přetěžké útrapy je vždy mediálně
vděčnější než prorokovat celkem normální vývoj. Přitom v každém
okamžiku existuje nenulová pravděpodobnost, že hluboká krize opravdu
přijde, takže ty věštby nejsou zcela „mimo“. Pokusím se to přiblížit
ještě jinak. Je známým faktem, že v každém okamžiku svého života
čelíme nenulové pravděpodobností, že třeba do hodiny zemřeme. V
dětství je tato pravděpodobnost nižší, ve stáří vyšší, ale nikdy
není nulová. Lidé jako Mervyn King, který zrovna, pokud vím, vydává novou
knihu, vlastně mají pravdu, když říkají, že hluboká krize jednou přijde.
Jako mají pravdu všichni, kteří říkají, že jednou zemřeme. King a spol.
už ale riskují více, když říkají, že krize už přichází. Může to
tak být, ale nemusí. Zdaleka ne všichni, kdo se třeba i netěší dobrému
zdraví, zrovna umírají. A lidé jako King zpravidla předpovídají deset
krizí z jedné. Z jedné, která skutečně nastane.

Pokud však budete jako on mít dopsánu novou knihu, a budete se potřebovat
zviditelnit, také rychle pochopíte, že spíše se do médií dostanete, když
budete ladit temnou strunu a věštit zkázu. To si hned říká o
chytlavější titulek a umístění na přední straně novin nebo
zpravodajského serveru. Přitom tím vším neříkám, že svět se těší
výbornému ekonomickému zdraví, to vůbec ne. Jen berme s odstupem to, co
nám média a mediálně obratné „mluvící hlavy“ servírují. Často jim
jde hlavně o to, aby nás vystrašili a my na ně upírali svoji pozornost –
a získat dostatečnou a trvalejší pozornost v roztříštěném mediálním
světě dneška, to se rovná objevení pořádného zlatého valounu na
Klondiku v době vrcholící zlaté horečky. Čína v řadě ohledů stagnuje,
její problémy se přelévají do celého světa. Jak hodnotit budoucnost
ambiciózní nastávající velmoci? Považujete za zajímavé její projekty,
kterými se snaží prosadit v zahraničí, například projekt Nové hedvábné
stezky a některé další investice? Máme se bát čínských investorů, za
kterými mohou být skryty velmocenské snahy Číny?

Čína v uplynulých desetiletích rostla hodně díky exportu. Tamní levná
pracovní síla vyráběla v „dílně světa“ pro celou zeměkouli. Něco
málo ze svého mzdového „mála“ uspořila. Uspořit musela, protože na
sociální systém se v Číně spoléhat nelze. V zemi, kde pracuje miliarda
lidí, se však malé úspory každého z nich sčítají do pořádných
balíků peněz. Takže stát – který ovládá čtyři klíčové banky v
zemi – měl vždy dost peněz na investice. V investice se prostě
přeměňovaly ony úspory obyvatelstva. A když ani ty nestačily, stát si
nové peníze natiskl. Jako během globální finanční krize a po ní. Jenže
ouha! Čínu teď čeká a nemine dramatické populační stárnutí. Kromě
jiného důsledek politiky jednoho dítěte, kterou zavedla v roce 1978 a
definitivně ukončila teprve loni. Příliv levné pracovní síly z venkova do
měst slábne. Čínská práce zdražuje.

Země se musí přeorientovat z „dílny světa“ ve vyspělejší ekonomiku
opřenou o spotřebu vlastního obyvatelstva, o jeho kupní sílu. O toto
přeorientování Peking nyní usiluje. I za cenu závratně a povážlivě
rostoucího zadlužení – zejména v čínské státní podnikové sféře. Se
zmíněným přeorientováním souvisí i růst čínských investic a další
aktivity v zahraničí. Je přirozené, že sílící ekonomika v sílící
míře investuje za hranicemi. Byť konkrétně například působení skupiny
CEFC v České republice vyvolává oprávněné otazníky, jelikož skupina
není příliš transparentní. To zadělává na spekulace, ne úplně
neopodstatněné, že se za jejími investicemi v ČR skrývají spíše
politické, vojenské nebo zpravodajské zájmy než opravdu kýžené zájmy
čistě ekonomické. I tak si myslím, že vzhledem k relativně malému objemu
dosavadních investic CEFC v ČR jde o notně nafouknutou mediální bublinu.

Jak bude Čína konkurovat Rusku a jeho Eurasijské unii? Chce investovat ve
Střední Asii... A jaký je stav ruské ekonomiky? Jak se vypořádala se
sankcemi a nízkými cenami ropy a plynu?

Přes výše uvedené potenciální problémy Číny to je – a i nadále bude
– z globálního hlediska neskonale silnější hráč než Rusko. Rusko,
stejně jako mnohé středoasijské státy, je decimováno levnou ropou na
světových trzích. Čína z ní naopak jako čistý dovozce „černého zlata“
profituje. Navíc, návrat cen ropy k osmdesáti nebo stu dolarů za barel v
blízké době rozhodně čekat nelze, pokud k němu vůbec ještě kdy dojde.
Rusko (a mnohé další země Eurasijské unie) propáslo dobu, kdy byly ceny
ropy vysoko a kdy mohlo provádět strukturální reformy. Takové, které by
jeho příjmy udržely na poměrně vysoké úrovni právě i v čase levné
ropy. Stav ruské ekonomiky je proto špatný zejména z hlediska její
struktury. Ukončení nebo alespoň omezení sankcí, k němuž dojde
pravděpodobně letos nebo v roce příštím, samo o sobě ruskou ekonomiku na
nohy jen tak nepostaví.

Zatímco naše ekonomika roste, levicoví pozorovatelé kritizují fakt, že
běžní lidé, i v České republice, častokrát růst nepociťují. Tedy, že
reálné mzdy a životní úroveň nerostou tak, jak by měly. Stejně tak
pokračuje trend častějšího uzavírání pracovních úvazků jiných než
hlavní pracovní poměr, což vede řadu lidí do příjmové nejistoty, nebo
rovnou do pracující chudoby. Jak jsme na tom v tomto směru v ČR, jak je na
tom západní Evropa? A co Spojené státy, kde řada lidí ,,funguje“ na
potravinových poukázkách?

Levicoví pozorovatelé celou věc zkreslují. Od poloviny loňského roku mzdy
celkem solidně rostou. Navíc při nízké, takřka nulové cenové inflaci a
při levných pohonných hmotách. Lidem tak zbývá více peněz na běžné
výdaje. To je mimochodem klíčový důvod, proč se v současnosti důvěra
spotřebitelů v českou ekonomiku nachází nedaleko svých historických maxim.
To je údaj Českého statistického úřadu, ne dojmy a pojmy nebo nějaký „cinknutý“
průzkum. Levicoví pozorovatelé zamlčují, pokud to tedy vědí, že mzdy se
vyvíjejí se zpožděním za makroekonomickými ukazateli typu hrubého
domácího produktu nebo míry nezaměstnanosti. Nejdříve totiž musí
ekonomika začít růst. Pokud je růst setrvalý, klesá míra nezaměstnanosti
a není-li její pokles jen přechodný, nastává růst mezd. To se právě
nyní děje. Čímž nikdo neříká, že v porovnání se západní Evropou
jsme na tom dobře. Nejsme.

Může za to ale primárně struktura ekonomiky, ne to, že by nás, nebohé
Čechy, bezuzdně ždímali zlí západní kapitalisté. Struktura ekonomiky je
taková, že jsme nejprůmyslovější zemí v Evropské unii. Podíl služeb na
hrubé přidané hodnotě má pak v EU nižší jediná země než my –
Rumunsko. Přitom právě ve službách jsou obecně vyšší mzdy než v
průmyslu. Průmyslové podniky musí podstatnou část svého zisku investovat
do modernizace provozu, do zakládání nových závodů a tak podobně.
Průmysl je zkrátka kapitálově náročný. Služby mnohem méně. Firmy ve
službách tak mohou dát větší podíl svého zisku na mzdy. Také proto, že
lidský faktor je v sektoru služeb v průměru důležitější než v
průmyslu. Je tedy důležitější než v průmyslu jej dobře zaplatit.

Podle zjištění nevládní organizace Oxfam jedno procento nejbohatších
lidí světa v roce 2015 vlastnilo více majetku než zbylých 99 % populace
planety. 62 nejbohatších lidí světa disponuje stejným majetkem jako 3,5
miliardy dalších obyvatel země. Co tomu říkáte? Kde je příčina? Může
za těchto podmínek vůbec existovat volný trh rovné soutěže? Neškodí
toto svobodnému podnikání? Není například odstraňování obchodních
bariér jenom nahrávkou pro nadnárodní korporace, monopoly a oligopoly, aby
zničily konkurenci malých a středních podniků na národní úrovni? Lze to
vůbec nějak řešit? Jak lze konkurovat takové koncentraci kapitálu? Neměl
v tomto Marx pravdu?

Studii Oxfam chápu spíše jako politický pamflet než rigorózní ekonomickou
analýzu. Pokud bychom měli opravdu analyzovat chudobu, nelze údajné chudé
házet do jednoho pytle. Někteří chudí mají určité úspory, zatímco
jiní jsou až po uši v dluhu. Rovněž ovšem někteří bohatí jsou až po
uši v dluhu. Někteří chudí zas nevlastní vůbec nic, ani ty nejtenčí
úspory. Takže když tyto chudé hodíme do jednoho pytle, sečteme zůstatky
jejich kont (pokud nějaká mají), i s příslušnými znaménky, dospějeme
nevyhnutelně k nějaké nízkému číslu. K číslu, které však v podstatě
nic neříká.

Spíš bych si všímal toho, že v celém období dominance takzvaného
neoliberalismu, který podle moderní levice může snad za všechno zlo světa,
tedy zhruba v letech 1980 až 2007, dramaticky poklesla míra extrémní chudoby,
a to na všech světových kontinentech. Zkrátka a dobře, i chudí bohatnou.
Jen bohatí bohatnou ještě rychleji. Takže se nůžky rozevírají. Varovná
je spíše příjmová stagnace střední třídy. Ta je v mnoha vyspělých
zemích „obětována“. Korporace a oligarchie politiky financují, takže ti
proti nejbohatším nejdou. Chudší vrstvy, závislé na sociálních dávkách,
pak představují spolehlivou voličskou základnu. Takže ani proti nim
politici nepůjdou. Odnášejí to střední vrstvy, které mají dost peněz na
to, aby se o sebe postaraly bez berličky eráru, avšak málo na to, aby
financovaly politiky.

Podle statistického úřadu poklesla v letech 2007 až 2014 reálná kupní
síla americké domácnosti (respektive její medián) po započtení inflace o
čtyři tisíce dolarů... Opět. Nenahrává současný systém velkým
korporacím na úkor střední třídy?

Nahrává. Vezměme si nekonvenční měnově-politická opatření všech
světově významných centrálních bank, k nimž se tyto instituce v období
po roce 2007 uchylují. Takzvaně tisknou peníze, přičemž se ani netají
tím, že jedním z cílů je to, aby tyto nově vzniklé peníze podpořily
růst cen akcií a dalších cenných papírů a aktiv. Kdo tato aktiva
většinou vlastní? Bohatí. Bohatí tedy díky centrálním bankám bohatnou,
zatímco střední vrstvy, které mají zpravidla jen poměrně malé úspory na
běžném nebo spořicím účtu, čelí po roce 2007 realitě extrémně
nízkého úročení vkladů. Centrální bankéři měli za to, že bohatnutí
bohatých prospěje celé ekonomice, protože bohatí budou více investovat a
více zaměstnávat. To se ale nikdy tak úplně nestalo. Bohatí peníze do
širší ekonomiky nikdy zcela nepustili, raději si hrají v burzovním kasinu,
spekulativně honí rychlé zisky, aniž by vytvářeli trvalé hodnoty, nebo
investují třeba do nemovitostí, jejichž ceny jsou tak dnes nafouknuté na
mnoha místech světa.

A není to také tak, že střední třída nese na svých bedrech hlavní
daňovou zátěž – dotuje nadnárodní korporace i sociálně slabé či
nepřizpůsobivé?

Je to tak. A je to jeden z největších problémů dnešní doby. To, co
spojuje tak rozdílné prezidentské kandidáty, jako je Trump a Sanders, je,
že oba poskytují novou naději. Oba své dosavadní tažení, jehož cílem je
Bílý dům, opírají o kritiku establishmentu. Toho establishmentu, který
nadbíhá bohatým a chudým, ale zapomíná, ba co hůř, ždíme, střední
třídu.

Jaké je ideální místo České republiky na ekonomické mapě světa a co by
mělo Česko změnit? Ekonom Milan Zelený upozorňuje, že pro nás už končí
doba levné práce a že řada investorů odtud bude odcházet. Doporučuje
proto výraznou podporu těch nejmenších českých podniků. Stejně tak Ilona
Švihlíková doporučuje podporu mikroekonomiky. Kde je tedy cesta? Co
podporovat? Export do zemí BRICS?

Česko má určitě na to, aby bylo něčím více než jen levnou montovnou a
subdodavatelskou ekonomikou Německa. Bohužel, řadě vlivných zájmových
skupin, například exportní lobby, současný stav vyhovuje. Zatím ani nelze
nic namítat, neboť české ekonomice se objektivně daří. Loni rostla
jedním z nejrychlejších temp nejen v Evropě, ale i v rámci hospodářsky
vyspělých zemí světa. Otázkou ovšem je, zda tento růst nebyl růstem na
úkor budoucnosti. Obávám se, že bohužel byl. Zmíněné zájmové skupiny
konzervují současný stav české ekonomiky, protože zásadnější změny by
je mohly připravit o výsostné postavení – a o zisky. To se projevuje v
mnoha oblastech.

Například?

Jednou z nich je politika centrální banky. Česká národní banka už
čtvrtým rokem oslabuje korunu, což je ne nekonvenční měnově-politická
stimulace. Potřebuje ale stimulaci ekonomika, která roste jedním z
nejrychlejších temp nejen v Evropě, ale i na světě? Potřebuje stimulaci
ekonomika, která vykazuje druhou nejnižší míru nezaměstnanosti, hned po
Německu? Spíše než stimulaci potřebujeme něco jiného. Potřebujeme se
dostat na vyšší vývojový stupeň, z ekonomického hlediska pochopitelně.
Potřebujeme být odolní vůči technologickým změnám – někdo už
hovoří rovnou o revolucích –, které v blízké budoucnosti přijdou.
Budeme podobně konkurenční ve výrobě elektromobilů, jako – zatím –
jsme ve výrobě automobilů? Budeme konkurenční ve výrobě robotů, jako
zatím jsme ve výrobě lokomotiv? Pochybuji. Českou ekonomiku stále táhnou
segmenty dvacátého století. Sektor služeb přitom, jak už jsem řekl, není
dostatečně rozvinutý. To by nemuselo být úplně na škodu, pokud by náš
průmysl byl více hi-tech. Takto je to ale potíž. Rozvinutý sektor služeb
méně zatěžuje životní prostředí, šetří přírodní bohatství země,
podněcuje růst vzdělanosti a při tom všem generuje dostatečně
celospolečenské bohatství. Bohatství náš všech.

Z předchozí otázky zcela vydělme dohodu TTIP. Jakým způsobem se ve vás
osobně vyvíjí úvaha ve smyslu „podepsat, nepodepsat“? Jak nahlížíte
na současný stav procesu ratifikace TTIP?

TTIP je další mediální bublinou. Obdobná dohoda mezi EU a Kanadou (CETA) se
dojednává už od roku 2009, bez mediálního humbuku. V čem je Kanada
odlišná od USA? V tom, že to není ta „zlá Amerika“? Dlouhodobě jsem
zastáncem TTIP. Vidím tuto dohodu jako tmel atlantické vazby, která –
obávám se – bude jinak slábnout. Už nyní v USA zaznívají hlasy, že by
se Amerika měla zaměřit spíše na transpacifickou spolupráci – s Čínou,
Japonskem, zeměmi jihovýchodní Asie, s Austrálií… Proč spolupracovat s
ekonomicky chřadnoucí, stárnoucí Evropou? V atlantické vazbě Spojených
států a Evropy stále spatřuji určující geopolitický stavební kámen.
Nemění na tom nic to, že Amerika je nyní v mnoha ohledech zdecimována
téměř osmiletou vládou slabého Obamy. S jiným vládcem Bílého domu
můžeme rychle poznat, jak moc nám spojenectví a ekonomická spolupráce s
USA svědčí. TTIP je podle mě významná primárně geopoliticky, ekonomicky
až druhotně.

Jak vážně v současné době vypadá hrozba ještě většího zbídačení
tzv. třetího světa, zejména Afriky, v důsledku klimatických změn? Čili
bouře, záplavy a zejména sucho. Geolog Václav Cílek často opakuje, že v
důsledku těchto procesů se můžeme „těšit“ na další migrační vlny
do Evropy. Má pravdu? Existuje nějaké řešení?

Migrační vlna má více příčin, z nichž za hlavní považuji rozvrat
Blízkého východu, existenci evropského sociálního státu a rozvoj
moderních komunikačních technologií, které využívají i sami migranti.
Dokud země jako Irák, Sýrie nebo Libye nebyly rozvrácené, dokud jim vládli
autokraté, nebyl vznik podobně masivní migrační vlny myslitelný. Bez
ohledu na stav klimatu. Rozvrat zmíněných zemí donutil mnoho jejich obyvatel
uprchnout. Bohatý sociální stát je v takové situaci pochopitelně magnetem.
Když navíc jeho političtí představitelé nabízejí otevřenou náruč,
uprchlík snadno uvěří dojmu, který umocňují internet, sociální sítě
či zkazky pašeráků lidí – a sice že země jako Německo, Rakousko nebo
Švédsko jsou rájem na Zemi. A zbytek už známe… Klima s tím nemá mnoho
co dělat.

Ve světle všeho, o čem jsme hovořili... Jaké ekonomické recepty nyní
potřebuje vyspělý svět? Novátorsky levicové typu nepodmíněný základní
příjem, zdanění neproduktivního kapitálu, zdanění vyšších příjmů,
,,fair trade“ uspořádání vztahů mezi chudými a bohatými zeměmi... Nebo
konzervativně pravicové, tedy vyšší odpovědnost jedince, odbourávání
sociálního státu, snižování daní, liberalizace trhu práce? Nebo „národní
kapitalismus“ typu Ruska a Číny, kde stát je v určitých oblastech velmi
silný, kontroluje strategická a síťová odvětví, na druhé straně jsou
tam nízké daně, snaha odbourávat byrokratickou zátěž...

Nepodmíněný základní příjem není nutně levicový koncept, něco
podobného navrhoval kdysi třeba i Milton Friedman, klasický liberál. To
však neznamená, že s ním souhlasím. Cestu za budoucí prosperitou
nedláždí ani vyšší zdanění, ani větší přerozdělování. A
nepodmíněný základní příjem vlastně znamená větší přerozdělování.
Cestu za prosperitou dláždí to staré a osvědčené: nechme lidem v kapse
více peněz, nechme je obchodovat, vraťme jim svobodu, ale s ní také
odpovědnost, nešmírujme je. Bohužel, svět a jeho establishment se vydal
přesně opačným směrem, zhusta vstříc levicově progresivistickým,
utopickým ideálům. Naštěstí ne všichni ztratili rozum. A i když se zdá,
že svět se zbláznil, buďme optimisty. Lidé nejsou hloupí a věčně se
nenechají opíjet rohlíkem.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Stropnický chce verbovat propuštěné horníky do armády. Jana Černochová
se mu za to vysmála

Ministr obrany Martin Stropnický (ANO) láká propuštěné horníky OKD do
armády. Kromě vicepremiéra Pavla Bělobrádka či odborů se nápadu podivila
i Jana Černochová na svém facebookovém profilu. O nápadu Stropnického
informoval server Lidovky.cz.

„OKD chce z Dolu Paskov propustit 1300 lidí. Armáda jim nabízí
příležitost: Letos chceme nabrat 2000 nováčků,“ uvedl Stropnický na
svém twitterovém účtu. V současné době zatím žádná jednání o
zaměstnávání propuštěných horníků s OKD však ministerstvo nevede.
Stropnický tak chtěl pouze poukázat na šanci, kterou mohou horníci mít. K
jeho návrhu jsou ale skeptické například odbory. Poukazují na věk
horníků, kteří mají dostat výpověď, a zároveň na jejich poškozené
zdraví. „Někteří naši zaměstnanci by snad mohli dělat nějaké
skladníky nebo kuchaře, ale všichni propuštění se u vojska opravdu těžko
uplatní,“ řekl předseda odborářů z Dolu Paskov Rostislav Palička. MVDr.
Pavel Bělobrádek, Ph.D., MPA KDU-ČSL originální osobnost, konečně,jako
každý člověk místopředseda vlády Sympatizovat Profil Položit dotaz
Odpovědi Hodnotit Štítky Mgr. Jana Černochová ODS poslankyně Sympatizovat
Profil Položit dotaz Odpovědi Hodnotit Štítky Do Stropnického si však
rýpl i koaliční partner, předseda lidovců Pavel Bělobrádek. Ten se
ministra obrany zeptal, kolik horníků po letech strávených na šachtě podle
něj zvládne armádní vstupní testy. Původní text ZDE. A servítky si
nebrala především Jana Černochová, opoziční poslankyně z ODS. „To je
zase nápad. Možná by si mohl pan ministr obrany ten více než kilometr na
Paskově, stejně jako já před 2 lety, s horníky sfárat, aby na vlastní
oči viděl věkovou skladbu, bavil se s horníky o jejich zdravotním stavu i o
jejich vzdělání. Vážím si horníků, ale tudy cesta k rekrutům do armády
fakt nevede,“ uvedla Černochová.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Kolegové z opozice rozcupovali nápad Pirátů

Lidovci považují návrh Pirátů na to, aby opozice získala vedení všech
výborů ve sněmovně, za neadekvátní. Také podle ODS a ČSSD by rozdělení
výborů mělo odpovídat poměrnému zastoupení stran ve sněmovně. Podle
hnutí Starostové a nezávislí (STAN) bude rozdělení výborů záležet na
slušnosti budoucí vládní koalice, zatím ale není jasné, kdo ji bude
tvořit. Zprávu přinesla ČTK.

Piráti o víkendu navrhli, aby kvůli plánu na vznik menšinové vlády ANO
všechny sněmovní výbory s výjimkou organizačního vedli zástupci
ostatních stran. ANO návrh kritizovalo. „Myslím, že to je neadekvátní.
Každopádně jsou výbory a komise, které by měla mít jen opozice,“
sdělil dnes ČTK předseda KDU-ČSL Pavel Bělobrádek. Lidovci už dříve
vyjádřili přesvědčení, že by opozice měla kontrolovat sněmovní komise
pro dohled nad tajnými službami, protože to považují za nástroj pro
zachování demokracie. Opozice by podle nich měla mít i předsedu
bezpečnostního výboru.

Předseda ODS Petr Fiala na Facebooku napsal, že nerozumí tomu, proč by ANO
nemělo mít předsedu žádného výboru. Podle něj má hnutí oprávněný
nárok na poměrné zastoupení v čele sněmovních výborů.

„Nevidím důvod, proč vylučovat z vedení výborů strany, které se budou
podílet na vládní odpovědnosti,“ napsal ČTK předseda poslaneckého klubu
ČSSD Jan Chvojka. Zároveň ale upozornil, že opozice by měla řídit komise,
které dohlížejí na činnost tajných služeb, Generální inspekce
bezpečnostních sborů a Finančního a analytického útvaru. „V případě
vlády jednoho muže a jedné strany budou tyto komise mnohem důležitější
než standardní výbory,“ uvedl.

„Obsazení vedení výborů bude na slušnosti koalice a její dohodě s
opozicí,“ napsal ČTK předseda STAN Petr Gazdík. Upozornil zároveň, že v
nynější povolební situaci není zcela jasné, které strany budou patřit ke
koalici a které k opozici. „To se ukáže právě při ustavující schůzi,
volbě předsedy a orgánů sněmovny. I Piráti se budou muset rozhodnout, kam
chtějí patřit,“ poukázal na víkendové rozhodnutí pirátského
poslaneckého klubu, který potvrdil dřívější stanovisko, že na předsedu
sněmovny podpoří Radka Vondráčka (ANO).

Totéž připomněl i Bělobrádek. „Otázka je, zda Piráti jsou opozice,
když chtějí udělat dohodu s ANO, SPD a KSČM o vedení sněmovny,“ uvedl.

„Jestliže jsou Piráti ochotni připustit vládu bez důvěry, tak
připouštějí vládu bez kontroly. A žádní předsedové výborů tomu
nemohou významným způsobem pomoci,“ reagoval na rozhodnutí Pirátů
podpořit Vondráčka do čela sněmovny předseda TOP 09 Miroslav Kalousek.

Podotkl, že kdyby opozice měla vést všechny sněmovní výbory, musela by
mít v dolní komoře většinu. „A to je nesmysl. Většinu musí mít vláda.
Musí být jasné, jaká většina té vládě, ať už menšinové nebo
koaliční, pomůže vládnout. Proto měl pan prezident (Miloš Zeman) dodržet
svůj zvyk a chtít po panu Babišovi, aby mu označil těch 101 poslanců,“
řekl Kalousek ČTK.

Piráty kvůli jejich rozhodnutí kritizovala o víkendu i ODS, která na
předsedu sněmovny navrhuje svého předsedu Petra Fialu. Podle občanských
demokratů nahrává postoj Pirátů „mocenskému paktu“ Zemana a předsedy
ANO Andreje Babiše, protože díky svému předsedovi sněmovny bude mít ANO
všechny tři pokusy o sestavení vlády.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Čína odpověděla Malajsii ohledně stovky lodí v jejích vodách

Peking nechápe znepokojení Malajsie ohledně lodí ČLR, které se nacházejí
v sporných vodách Jihočínského moře, oznámila agentura Reuters.

Ministr národní bezpečnosti Malajsie Shahidan Kassim dříve prohlásil, že
asi sto lodí pod čínskou vlajkou bylo zpozorováno kolem rifů Luconia. Toto
akvatórium je sporné, Kuala Lumpur však je pokládá za své. Úřady
neupřesnily, jaké lodě — vojenské nebo civilní — vpluly do
malajsijských vod.

„Chtěl bych poznamenat, že teď je v Jihočínském moře rybářská
sezóna. V této roční době pracují čínští rybáři každý rok v
těchto vodách, jde o obyčejný rybolov", řekl Hong Lei.

Čína činí nárok na větší část akvatória Jihočínského moře a má
územní spory s takovými zeměmi tohoto regionu, jako jsou Brunej, Malajsie,
Filipíny a Vietnam.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Ruské bombardéry Tu-22M3 zaútočily na bojovníky v Al Búkámalu

Šest dálkových bombardérů Tu-22M3 zaútočilo na objekty skupiny IS v
oblasti syrského města Al Búkámal, jsou zničena shromáždění živých
sil, techniky a zbraní teroristů, uvedlo v sobotu ruské ministerstvo obrany.

V důsledku útoku byla zneškodněna shromáždění živých sil, techniky a
zbraní teroristů, oznámili na ministerstvu obrany.

„Zničení všech určených cílů je potvrzeno prostředky objektivní
kontroly, která je vykonávána s pomocí speciálních technických
prostředků. Po splnění bojového úkolu se ruská letadla vrátila na
základnová letiště," uvádí ruský vojenský úřad.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
MZV RF okomentovalo pokusy USA na ochranu IS

Moskva doufá, že se Washington bude přísně řídit dohodami prezidentů RF
a USA Vladimira Putina a Donalda Trumpa ohledně boje s terorismem, prohlásila
mluvčí MZV RF Maria Zacharovová.

„Masmédia uveřejňují stále další fakta svědčící o tom, že naši
američtí partneři v boji se světovým terorismem ve skutečnosti prostě
chrání extremisty, zejména IS," řekla na brífinku.

Ministerstvo obrany v úterý informovalo, že USA odmítly vykonání
leteckých útoků na teroristy odcházející ze syrského města Al Bukemal.
Američané se odvolali na to, že se teroristé „vzdávají dobrovolně do
zajetí", a proto teď pro ně platí ustanovení Ženevské konvence o
zacházení s válečnými zajatci.

USA neodpověděly přitom na dotazy velení ruské skupiny vojsk, proč se
teroristé, kteří opouštějí město s bojovou technikou a těžkými
zbraněmi, přeskupují pak v zóně kontrolované mezinárodní koalicí za
účelem útoku na syrskou armádu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Trump je lhář, demagog, antisemita, proti ženám a LGBT. Žádný liberál ho
nemůže tolerovat, řádila Američanka v Událostech, komentářích

Donald Trump se stane 45. prezidentem USA. Američtí hosté se před kamerami
České televize shodli na tom, že Trump je demagog, sexista a lhář a ze
svých předvolebních slibů mnoho nesplní. Ono se prý v televizi dobře
poslouchá, že vznikne zeď mezi USA a Mexikem, ale v praxi je to nesmysl.
Svůj komentář k tématu doplnili i bývalí velvyslanci ČR v USA Alexandr
Vondra (ODS), Petr Kolář a Michael Žantovský. Alexandr Vondra zajásal.

Většina evropských politiků si pravděpodobně přála vítězství
demokratky Hillary Clintonové, ale občané Spojených států rozhodli jinak.
Nejmocnějším politikem světa se v lednu 2017 stane Donald Trump. Co to pro
svět znamená? Ve středečních Událostech, komentářích ČT o tom
diskutovali příznivec republikánů Ciaran Seamus Kelly, od roku 1998
žijící v Česku, a předsedkyně českého výboru Democrats Abroad Julie
Bryanová. Před kamery se posadili také bývalí velvyslanci ČR v USA
Alexandr Vondra (ODS), Petr Kolář a Michael Žantovský.

Trump je lhář, demagog, sexista a antisemita, shodli se američtí hosté

„Mnoho lidí zejména na Středozápadě USA má pocit, že je Washington
ignoroval. Teď jsou lidé optimističtí, že Donald Trump přinese nějakou
změnu,“ konstatoval na úvod Seamus Kelly. Faktem ovšem zůstává, že do
Kongresu volí Američané stále stejné politiky, u nichž není jisté, že
budou s Trumpem spolupracovat. Nabízí se tedy otázka, jak moc lidé
skutečně stojí o změnu.

Bryanová doplnila, že řada příznivců Hillary Clinonové vůbec nešla k
volbám. Znejistilo je např. znovuotevření e-mailové aféry Clintonové,
kterou šetřila FBI. Zato „naštvaní bílí muži“ chtěli jít k volbám
a skutečně došli do volebních místností. „Byli to lidé ze
Středozápadu, kteří neměli tolik příležitosti, jaké měli jejich
otcové. ... Ale na Floridě pro Trumpa hlasovalo mnohem více Latinoameričanů,
mnohem více, než jsme očekávali,“ zaznělo z úst dámy.

Hosté se ale shodli na tom, že Trump bude jen těžko plnit své sliby. „Žádný
liberál nemůže chtít, aby Trump realizoval své sliby. Jak víte, on je
lhář, on je demagog, on je antisemita, on je proti lidem z LGBT, on je proti
ženám, takže nemalá část společnosti bude proti němu,“ pálila dáma
ostrými náboji do 45. prezidenta USA.

Republikánský oponent Kelly své oponentce přiznal, že Trumpa popsala
přesně. „Já musím jako republikán říci, že je to absolutně pravda.
Pro mě je otázkou, kolik z Trumpových slibů skutečně bude provedeno.
Neumím si představit, že většina republikánů bude chtít postavit zeď
mezi USA a Mexikem. Ono se to hezky poslouchalo v televizi, ale jinak je to
nesmysl,“ řekl jasně Ciaran Seamus Kelly.

Spojené státy prý zůstanou rozdělené na liberálně smýšlející státy
na východním i západním pobřeží USA, zatímco střed země zůstane
konzervativní.

Já mám rád vzpoury proti establishmentu, zaradoval se Vondra

Následně se ke slovu dostali bývalí čeští velvyslanci v USA. Skončil
svět, jak ho známe, konstatoval ve druhé polovině pořadu Žantovský.
Ukazuje se, že i v USA žijí dvě skupiny lidí. První skupina má globální
rozhled, jeden týden pracuje v New Yorku, druhý týden pracuje v Paříží a
zajímají se o celý svět. Druhá skupina obyvatel se zajímá toliko o své
nejbližší okolí. A druhá skupina tentokrát zvítězila. Kolář doplnil,
že je zklamán, protože si přál jiný výsledek. Má totiž strach o to, co
se stane se Západem. Zda budou zachráněny jeho hodnoty, nebo budou tyto
hodnoty zbourány.

Naproti tomu Vondra změnu přivítal. „Musíme to číst tak, abychom na to
byli připraveni, protože sem to přijde taky ... Je to vzpoura proti
establishmentu a to já mám rád, protože tak jsme v mládí začínali. A je
to i vzpoura proti tzv. elitám. Říkám takzvaným, protože to jsou elity,
které ve skutečnosti lidé nenásledují,“ konstatoval Vondra s tím, lidé
mají naopak za to, že politici žijí daleko od nich, odtržení od reality
„obyčejného člověka“.

„Pokud ti lidé, kteří snídají v Paříží, nenajdou čas na to, aby si
popovídali s lidmi z Horní Dolní, tak je to jejich chyba,“ doplnil k
tématu Vondra. Tohle podle někdejšího ministra obrany za ODS říkal i
Donald Trump. Říkal to podle Vondry velmi brutálně, ale říkal to natolik
srozumitelně, že oslovil lidi. Oslovil občany, kteří mají pocit, že se
politici zajímají o menšiny, ale většinu ponechávají jejich osudu. „Co
mají tihle lidé dělat, ... když žijí v zajetí sociálního inženýrství.
Oni si pak nemohou najít uplatnění. Tak je nesvazujme,“ žádal Vondra.

Nakonec Vondra pochválil Miloše Zemana za to, jak uvítal vítězství Donalda
Trumpa, ale současně Zemana zkritizoval za jeho útok na amerického
velvyslance v ČR Andrewa Schapira. Prezident Zeman mimo jiné řekl, že se
Schapiro nezúčastnil oslav státního svátku 28. října, jenže se ukázalo,
že velvyslanec se oslav zúčastnil.

„Miloš Zeman začal profesionálně a dokonce bych řekl, líp než německá
kancléřka Angela Merkelová, která Trumpa začala mistrovat o lidských
právech a to myslím, že není to právě nejlepší. Ale pak je tady ta
druhá stránka, temnější stránka Miloše Zemana, kde ukazuje, že mu chybí
velkorysost a neumí odpouštět,“ uzavřel Vondra.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Majitelka firmy kupující majetek ČEZ v Bulharsku se cítí vydírána

Majitelka firmy Inercom, která kupuje majetek energetické skupiny ČEZ v
Bulharsku, Ginka Varbakovová prohlásila v souvislosti s pozdvižením kolem
této transakce, že je obětí vydírání konkurence. Zároveň pohrozila
soudy těm, kdo tvrdí, že je takzvaným bílým koněm. Informuje o tom dnes
bulharský deník Sega. Zprávu převzala ČTK.

List na svém webu uvádí, že Varbakovová svůj mírný tón po čtvrtečním
ranním setkání s premiérem Bojkem Borisovem, kdy vyjádřila ochotu
souhlasit s účastí státu na kontraktu, bude-li svolný ČEZ, později
přitvrdila. Na zasedání parlamentních výborů pro energetiku a pro kontrolu
nad bezpečnostními službami řekla, že je terčem „politicko-ekonomického
vydírání, hrubého vměšování do investičních záměrů a satanizace“.

„Vážně jsme podcenili roli politických intrik,“ řekla majitelka
Inercomu na více než tříhodinovém zasedání, jehož se podle deníku mimo
dalších činitelů zúčastnil i český velvyslanec.

Místo aby poskytla vysvětlení týkající se kontraktu s ČEZ nebo ohledně
způsobu, jak by se bulharský stát na něm mohl případně podílet, podle
deníku obvinila z napětí kolem této transakce konkurenty, kteří o
získání aktivit české energetické skupiny usilovali. Žádné konkrétní
firmy nejmenovala, ale „pohrozila soudem všem, kdo tvrdí, aniž to mohou
dokázat, že ona je nastrčená osoba“.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Fakáč a smrad. Režisér se vysmál českým „umjelcům“

I když je sám režisérem a producentem, rýpl si do vlastních řad. Řeč je
o Davidu Martinkovi, který umělcům věnoval na svém facebookovém profilu
nelichotivý komentář nazvaný „Prorežimní umjelci & česká umělecká
konformita“.

„Přemýšlím, proč máme ‚umjelce‘ takhle prorežimní a ‚správně
ideologicky orientované‘,‘ pozastavuje se Martinek a uvádí, že se
domnívá, že klíč leží v 17. listopadu 1989. „Umjelci pomáhali
demontovat minulý režim, byli výraznými mluvčími občanských zájmů.
Tehdy stáli bezesporu a přirozeně na straně lidí. Zprostředkovaně plnili
roli ‚tvůrců demokracie‘. Slušnosti, občanské společnosti,“ dodává.

Dnes podle něj není hrozbou vláda jedné strany, nedemokratický režim, StB,
Brežněv, Stalin či ústřední výbory. „Zbyl jen strach, strašák a smrad.
Mem v myšlení a klacek na pobíjení názorů, které se snaží posunout
věci dál,“ zmiňuje.

Hrozbou, nebezpečím pro vytvořenou demokratickou společnost je, jak uvádí,
demontáž národních států ve prospěch indiferentních nadnárodních
celků, fungujících bez demokratických mechanismů moci. „Hrozbou,
dlouhodobě, je zpoplatnělá globalizovaná planeta, kde o osudu lidí
nerozhodují vlády zemí, ale neviditelná centra moci, obchodu a produkce,
která si vlády pouze najímají na prosazení vlastních zájmů. Hrozbou je
redukování pojmu občana na spotřebitele v odstupňovaných úrovních
spotřeby a vytěžování lidí do mrtě. Hrozbou je průsak nesmyslných
aktivistických experimentů a jejich promotérských aktivit jako je multikulti,
upřednostňování minorit nad zájem majority, znejisťování role rodiny a
dalších nebezpečných jevů,“ vyjmenovává. Skutečným nebezpečím pak
prý je neokoloniální invaze do zemí, které nabízejí ještě na poslední
chvíli šanci uplatnit masivní výkon západní ekonomiky.

„Tohle jsou přece témata, která přirozeně musí umjelce zajímat. Pokud
stojí na straně lidí, měli by bojovat tady. Liberté, égalité, fraternité.
U nás ale umjelci bojují minulé bitvy. Fakáče, trencle, petíce,
patetizující projevy v podmíněném společném zápase proti
neexistujícímu nepříteli, oslava stávajícího režimu a tím pádem jeho
dokonalá konzervace,“ nebere si servítky.

„Já to chápu, je to pohodlné, člověk osvědčí, znovu, aktuálně
platný a správný názor a nemusí si dělat problémy s přemýšlením,
jestli je to, co dělá, v pořádku. Je to.. ehm.. ekonomicky a lidsky
pochopitelné. A takhle se to i vyžaduje. Ale je to stupidní,“ zmínil.
Závěrem pak byl ještě ostřejší. „Takže fakáč. Fakáč chlapci &
děvčata. Jste myšlenkové nuly,“ uzavřel. Celý příspěvek Davida
Martinka: Prorežimní umjelci & česká umělecká konformita. Přemýšlím,
proč máme "umjelce" takhle prorežimní a "správně ideologicky orientované".
Myslím, že klíč leží v 17. listopadu 1989. Umjelci pomáhali demontovat
minulý režim, byli výraznými mluvčími občanských zájmů. Tehdy stáli
bezesporu a přirozeně na straně lidí. Zprostředkovaně plnili roli "tvůrců
demokracie". Slušnosti, občanské společnosti. Dneska, mám dojem, je to
úplně jinak. Hrozbou není vláda jedné strany, nedemokratický režim, Stb,
Brežněv, Stalin, ústřední výbory. To je pryč. A žádná reminiscence se
nekoná. Z podstaty, není kde. Zbyl jen strach, strašák a smrad. Mem v
myšlení a klacek na pobíjení názorů, které se snaží posunou věci dál.
Hrozbou, nebezpečím pro vytvořenou demokratickou společnost je demontáž
národních států ve prospěch indiferentních nadnárodních celků,
fungujících bez demokratických mechanismů moci. Hrozbou, dlouhodobě, je
zpoplatnělá globalizovaná planeta, kde o osudu lidí nerozhodují vlády
zemí, ale neviditelná centra moci, obchodu a produkce, která si vlády pouze
najímají na prosazení vlastních zájmů. Hrozbou je redukování pojmu
občana na spotřebitele v odstupňovaných úrovních spotřeby a
vytěžování lidí do mrtě. Hrozbou je průsak nesmyslných aktivistických
experimentů a jejich promotérských aktivit jako je multikulti,
upřednostňování minorit nad zájem majority, znejisťování role rodiny a
dalších nebezpečných jevů. A skutečným nebezpečím je neokoloniální
invaze do zemí, které nabízejí ještě na poslední chvíli šanci uplatnit
masivní výkon západní ekonomiky; silou, mocí, propagandou, nebo "revolucí"
pro zajištění dalšího odbytu nepotřebných krámů. Tohle jsou přece
témata, která přirozeně musí umjelce zajímat. Pokud stojí na straně
lidí, měli by bojovat tady. Liberté, égalité, fraternité. U nás ale
umjelci bojují minulé bitvy. Fakáče, trencle, petíce, patetizující
projevy v podmíněném společném zápase proti neexistujícímu nepříteli,
oslava stávajícího režimu a tím pádem jeho dokonalá konzervace. Já to
chápu, je to pohodlné, člověk osvědčí, znovu, aktuálně platný a
správný názor a nemusí si dělat problémy s přemýšlením, jestli je to,
co dělá, v pořádku. Je to.. ehm.. ekonomicky a lidsky pochopitelné. A
takhle se to i vyžaduje. Ale je to stupidní. A pohodlné. Naštěstí ne
všichni reprezentují tenhle směr. Je tu Banksy. Oliver Stone. Assagne.
Hackeři. Anonymous. A další. Zárodky nové kreativní třídy. Takže
fakáč. Fakáč chlapci & děvčata. Jste myšlenkové nuly.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Prostě prasárna! Radní Bartík dostal facku od šéfky hnutí, za které
kandidoval

Předsedkyně hnutí Žít Brno Barbora Antonová kritizovala radního
Svatopluka Bartíka za to, že zveřejnil na internetu tvrzení o zdraví
prezidenta Miloše Zemana. Radní za Brno-střed, který byl zvolen v
komunálních volbách jako nestraník právě za Žít Brno, na facebooku
napsal, že Zeman má rakovinu a zbývá mu sedm měsíců života. Antonová
dnes ČTK řekla, že považuje za neetické zveřejnění podobných tvrzení,
ať už jde o zdravotní stav jakéhokoli člověka. Hnutí ale z Bartíkova
chování nebude vyvozovat žádné důsledky.

Prezidentův ošetřující lékař Miloslav Kalaš dnes označil zprávy o
vážném zdravotním stavu prezidenta za vymyšlené a nepodložené. Podle
něj to nepotvrzují lékařská vyšetření. Vyplývá to z vyjádření,
které ČTK zaslal Zemanův mluvčí Jiří Ovčáček. Mluvčí později na
twitteru uvedl, že Zemanův právní zástupce podal na Bartíka trestní
oznámení a žalobu.

Žít Brno se k záležitosti jako politické hnutí nijak nestaví. "Je to
soukromá aktivita Svatopluka Bartíka a za hnutí to nemůžu komentovat.
Píše své osobní názory a jde to mimo hnutí," uvedla Antonová.
Záležitost nechtěl komentovat ani primátorův náměstek a místopředseda
Žít Brno Matěj Hollan. Podle něj to s výkonem Bartíkovy funkce nijak
nesouvisí.

Antonová osobně ale s Bartíkovým postupem nesouhlasí. "Pokud se otevřela
nějaká diskuse, není to vůbec o zdravotním stavu, zda je to pravda, nebo
není, ale o našem vztahu k soukromým informacím. Někteří s nimi
zacházejí jako s veřejným majetkem, a to by se nemělo. Je to bez ohledu na
to, zda je to prezident, nebo někdo jiný. Přijde mi to neetické,"
zdůraznila Antonová. Zveřejnění tvrzení o prezidentově zdravotním stavu
kritizovala silnými slovy i na svém facebookovém profilu.

„Jak asi víte, zabývám se amatérsky paliativní péčí. Jednou z
nejdůležitějších zásad paliativní medicíny (která by se podle mě měla
nekompromisně a hned přenést do všech ostatních oborů) je zachování
důstojnosti pacienta. K tomu samozřejmě patří i právo na soukromí. Chápu,
že je hrozně rajcovní "vědět víc než ostatní", ale vytahovat na
veřejnost podrobnosti o zdravotním stavu kohokoli (bez ohledu na funkci,
postavení, chování, vystupování...) je prostě prasárna. Pardon my Latin,“
napsala Antonová na sociální síti.

Bartík v úterý na facebooku napsal, že Zeman má rakovinu a zbývají mu
tři až sedm měsíců života. Uvedl také, že prezident o tom tři týdny
ví.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Sestra promluvila o ochranných vousech new-yorského teroristy

Sestra 29letého rodáka z Uzbekistánu Sajfulláha Saipova, který provedl v
New Yorku teroristický čin, ho nepovažuje za islámského extrémistu. To
Umida řekla uzbecké službě Radio Svoboda, rozhovor publikoval v pátek 3.
listopadu televizní kanál Současná doba.

Podle slov ženy její bratr neprojevoval příznaky religióznosti, a vousy
začal nosit až v USA po svatbě. „Ptala jsem se ho, k čemu má vousy. On
odpověděl, že kvůli bezpečnosti a aby vypadal starší. Protože podle jeho
slov ho jednou zbyli lupiči u benzínové pumpy, protože si mysleli, že je
mladý (…) Ke všemu on pracoval jako kamionář a býval 10 dní na cestě.
Ne vždy pro něho bylo příjemné se holit," vysvětlila Umida.

Řekla, že se účastnil loterie o zelenou kartu do USA, což mu poradil
kamarád. Saipov následně dlouho nemohl uvěřit tomu, že vyhrál. Po
přejezdu neustále říkal rodině o tom, že se chystá vrátit do vlasti a
hodně se mu stýská po domově.

Sestra teroristy již vypověděla, že s ním hovořila den před vykonáním
činu. „Měl dobrou náladu, jako obyčejně," prohlásila. Umida dodala, že
po činu vyslechli všechny členy jeho rodiny, přičemž matku odvezli do
nemocnice. Myslí si, že bratr to vše nemohl udělat sám a že „někdo
otrávil jeho mysl".

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Z východní části Aleppa přišly do oblasti Džibrin čtyři tisíce lidí

Humanitární organizace Syrský arabský Červený půlměsíc zaregistrovala,
že z teroristy obsazené východní části Aleppa do vládou kontrolovaného
rajonu Džibrin přišly čtyři tisíce lidí, informuje agentura Reuters s
odkazem na informace OSN.

Tiskový mluvčí Úřadu pro koordinaci humanitárních záležitostí OSN Jens
Lerke informoval, že humanitární organizace nabídla mnohým z těch, kdo
opustil východní Aleppo, potraviny a další pomoc.

Člen opoziční Syrské demokratické rady, kurdský politik Rizan Chadu v
neděli prohlásil pro agenturu Sputnik, že více než 5 tisíc lidí z
východní části Aleppa přišlo do oblasti Šejch Maksud, která je pod
kontrolou syrské armády. Předseda opoziční Kurdské demokratické strany
Sýrie Saleh Muslim v pondělí prohlásil, že 6 až 10 tisíc civilistů
přišlo z východní části Aleppa do těch oblasti města, které se podle
jeho slov, nacházejí pod kontrolou Kurdů.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
FOTO Z okna hledí Kalousek a Schwarzenberg. S vlajkou Tibetu. Kníže pronesl
drsné přirovnání

Opoziční TOP 09 dnes ráno vyvěsila z oken Sněmovny vedoucích na
Malostranské náměstí dvě tibetské vlajky. Bývalý předseda této strany
a bývalý ministr zahraničí Karel Schwarzenberg řekl novinářům, že se
sluší demonstrovat proti diktátorovi, který nechá hromadně popravovat,
zavedl osobní kult a tuhou cenzuru. Čínský prezident je nyní na
návštěvě v ČR.

„Ale ještě větší důvod je, že protestujeme proti přístupu našich
papalášů. Takové – promiňte – řiťolezectví jsem ještě nikdy
nezažil, jako teď vidím,“ prohlásil Schwarzenberg. „Ani Hácha Hitlera
tam (do zámku v Lánech) nepozval,“ dodal.

Nynější předseda TOP 09 Miroslav Kalousek poznamenal, že proti státní
návštěvě nelze protestovat. „Ale to, co pohoršuje řadu lidí, je ta
papalášská estetika, je ten okamžik, kdy se z Evropské třídy stala zase
třída Leninova a všichni vzpomínáme na vítání soudruha Brežněva,“
dodal s tím, že toto si ČR nezaslouží.

Schwarzenbergovi také vadí, že Česko opouští svoji zahraniční politiku a
její základy. Kriticky reagoval na slova prezidenta Miloše Zemana, který v
rozhovoru pro čínskou televizí CCTV uvedl, že bývalá koaliční vláda
Petra Nečase (ODS) měla velmi špatné vztahy s Čínou a velmi podléhala
tlaku Spojených států a Evropské unie.

„Není to pravda,“ řekl. „To byla naše vlastní politika, že jsme se
stavěli ano za ochranu lidských práv a ano i v Tibetu, ale nikdy žádný
nátlak nebyl na nás, nikdy,“ zdůraznil.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Svědectví z Řecka: Migranti lhali, ale pustili je dál. Prověřování? Nic
moc. Bohatí běženci ani nechtěli stát ve frontě

REPORTÁŽ Pět fungujících hotspotů v Řecku, tedy středisek, kde by se
měli běženci zaregistrovat a prověřit před vstupem do Evropy, jsou pouhým
mýtem. Podle slov Veroniky Židlíkové z odboru azylové a migrační politiky
na Ministerstvu vnitra ČR, která v jednom z nich nedávno působila, mají
být v provozu pouze dva hotspoty a v nich navíc panují dost „zvláštní“
podmínky. S důsledným prověřováním si nikdo hlavu moc neláme. Migranti
se posílají co možná nejrychleji dál do Evropy.

Jakým způsobem se nyní dostávají tisíce uprchlíků na „starý kontinent“
přes oficiální registrační místa a jaká mají vlastně práva podle
mezinárodních dohod, vysvětlovali na Právnické fakultě Univerzity
Palackého v Olomouci Josef Stehlík a Veronika Židlíková, právníci z
odboru azylové a migrační politiky na Ministerstvu vnitra ČR. Zvláště
praktické zkušenosti JUDr. Židlíkové z azylového zařízení Moria na
řeckém ostrově Lesbos byly dost překvapivé.

„V Řecku v současné době fungují dva hotspoty, na ostrovech Samos a
Lesbos, další dva se mají teprve zřizovat v těchto dnech a o tom pátém
zatím nikdo nic konkrétního neví. Pokud mám informace, tak v Itálii mají
v provozu tři taková střediska. Já jsem v zařízení Moria pracovala do
letošního ledna a denně tam většinou přijíždělo okolo 3 tisíc
uprchlíků,“ informovala mladá právnička a ještě doplnila: „Pomáhala
jsem s různými činnostmi a především jsme se zaměřovali na relokaci
uprchlíků, tedy řízené umísťování osob podle mezinárodních dohod do
jednotlivých zemí Evropské unie. Z celkového množství se nám denně
podařilo přemluvit tak okolo dvaceti lidí. O relokace nebyl moc zájem,
protože následné řízení spojené i s důkladným prověřováním trvalo
asi dva měsíce a navíc si migranti nemohli vybrat zemi, kam se dostanou, tu
jsme jim určovali my podle stanovených zásad. Takže se většinou pak
vydávali sami na cestu, která jim mnohdy trvala jen několik dní. Při
vyhledávání vhodných adeptů pro relokační proces jsme se zejména
zaměřovali na zranitelné osoby, tedy malé děti, starší lidi, invalidy
nebo ty poznamenané válkou. “

Uprchlíci se především zajímali o Německo, Švédsko a Finsko. Zvláště
o transfer k našim západním sousedům se jich hlásil v řeckém táboře
Moria nejvyšší počet. Informace o Německu ale měli značně zkreslené.
„Říkali nám, že v Německu mají pro ně připravené ubytování i práci
a vychvalovali jejich školství a zdravotnictví. Byl to pro ně vysněný ráj.
Slyšeli jsme to každý den mnohokrát a už se nám to dost zajídalo. Tak
jsme si mezi sebou z legrace řekli, že jim začneme tvrdit, že žádné
Německo vlastně neexistuje, že to je jen fikce,“ humorně glosovala
Veronika Žídlíková. Do Česka, Chorvatska a na Slovensko nikdo z tamních
běženců však nechtěl.

Teroristé mohou dál, otisky prstů se většinou nekontrolují

Podmínky pro práci úředníků v řeckém hotspotu Moria byly, podle slov
české úřednice, dost provizorní. „Ze začátku jsme pracovali spíše
venku bez potřebného kancelářského vybavení. Kontejner alespoň s
nějakým zázemím a sociálním zařízením jsme dostali až mnohem později.
V táboře také chyběly podrobnější informační tabule, které by
uprchlíky vhodně nasměrovaly, takže někdy nevěděli, kam si zajít pro
šatstvo, ošetření či potraviny. Provoz tábora měl fungovat po celých 24
hodin, ale někdy se dodržovala delší siesta,“ informovala zaměstnankyně
Ministerstva vnitra. Na otázku z publika, kde potom končí miliony eur, které
Řecko dostává na vybavování hotspotů, pak odpověděla: „To opravdu
nevím, ale určitě jsem si na nic nestěžovala, spíše jsme se snažila
domluvit alespoň na nějakém řešení s řeckou policií nebo se členy
agentury Frontex.“

Při registraci se snímaly uprchlíkům otisky, které však už potom
většinou nikdo nekontroloval v příslušných policejních databázích, zda
se například nejedná o uprchlé teroristy. Pracovníci hotspotů se snažili
rozpoznat u osob, jež neměly doklady anebo se prokazovaly falešnými, odkud k
nim vlastně přicházejí. Dost často si vymýšleli, například Marokánci
obvykle tvrdili, že jsou Syřané. „Měli jsme k dispozici platidla různých
arabských zemí a také fotografie měst a migranti je museli umět
rozpoznávat. Tak se jich dost prozradilo. S námi také spolupracovali
tlumočníci, kteří poznali různé arabské akcenty,“ konstatovala Veronika
Židlíková. I když se pak zjistilo, že se jedná o ekonomického migranta,
který nemá na azyl podle mezinárodních úmluv nárok, nic se nedělo,
chybělo jeho vyhoštění do země původu. Snahou řeckých úřadů bylo,
podle slov české právničky, poslat převážnou část uprchlíků co
nejrychleji dál do Evropy. Při ověřování totožnosti a výdeji dokladů se
také stávalo, že bohatším běžencům se nechtělo stát dlouhé fronty, a
tak si někoho zaplatili. Takže sejmutí otisků se minulo účinkem a doklad k
dalšímu vstupu do Evropy byl vystaven pro úplně jinou osobu.

Běžence na ostrov vozili pašeráci, kteří byli někdy tak drzí, že prý
kradli motory i z plavidel bezpečnostním složkám.

Do Česka poputuje alespoň 2691 uprchlíků

Podle rozhodnutí vrcholných orgánů Evropské unie z loňského roku, jak se
všeobecně ví, mají členské země přijmout alespoň 160 tisíc uprchlíků,
i když realita je už zcela jiná. Na Česko z toho připadá 2691 migrantů a
již se proto začínají připravovat, podle slov zaměstnanců Ministerstva
vnitra, postupné kroky. Měli by k nám dorazit, pokud špičky EU po
posledním summitu nezmění svůj názor, do dvou let. Může se jednat o
běžence z tzv. schválených zemí, tedy ze Sýrie, Iráku, Eritreje, Jemenu,
Bahrajnu a Středoafrické republiky. Jenže zatím není o Česko mezi
běženci vůbec zájem. Z relokačního procesu (řízená migrace) jsou
výjimkami vyňaty Velká Británie, Dánsko a Irsko. I když poslední dvě
zmíněné země se k příjímání uprchlíků do určité míry samy
přihlásily. Na tento rok má výjimka platit i pro Rakousko a Švédsko,
které už nemají pro migranty další kapacity. Naopak Švýcarsko se k
přijetí běženců přihlásilo. Slovensko a Maďarsko, kterého by se mělo
také relokační řízení týkat, podaly proti němu stížnost k Evropskému
soudu.

„Hotspoty v Řecku splňují svůj účel jen tak napůl. Sice funguje
registrace, ale že by někdo rozlišoval mezi skutečnými uprchlíky a
ekonomickými migranty, tak k tomu nedochází, protože tam nemají potřebné
prostorové kapacity, vybavení ani lidi. Účinkem se míjí i bezpečnostní
opatření a organizace ve středisku často vázla. Řecko na to prostě není
patřičně připraveno,“ uzavřela besedu Veronika Židlíková.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Trump představil klíčového poradce pro bezpečnost. Levicový tisk se může
zbláznit

Zvolený 45. americký prezident oznámil, kdo se stane jeho poradcem pro
národní bezpečnost. V americké administrativě jde o velmi významný post,
který tentokrát připadne Michaelu Flynnovi. Server britského levicového
deníku The Guardian přináší obsáhlý článek, v němž popisuje, co má
Michael Flynn za sebou a co od něj mohou Evropané očekávat.

Michael Flynn mezi lety 2012 až 2014 řídil vojenskou rozvědku Spojených
států. Do povědomí veřejnosti vstoupil jako důrazný kritik prezidenta
Baracka Obamy. Na jedné straně nenechal na končícím americkém prezidentovi
nit suchou za to, jak měkce postupoval proti Islámskému státu, a na druhé
straně ho napadal kvůli údajně příliš tvrdé politice vůči Rusku. Až
se stane poradcem pro národní bezpečnost, lze od něj očekávat tvrdší
postup vůči islámským teroristům na straně jedné a sbližování s Ruskem
na straně druhé.

Tříhvězdičkový generál Flynn je ve svých sedmapadesáti letech v penzi.
Kritiku si vysloužil např. za to, že byl nejednou hostem ruské státní
televize a hovořil o možném sbližování s Ruskem. Flynn ovšem na svých
vystoupeních neviděl nic špatného, protože ruské zpravodajství je podle
jeho názoru srovnatelné s tím, co předkládá divákům americká CNN.

Celý článek v angličtině naleznete zde

V souvislosti s předvolebním prohlášením Donalda Trumpa, že by na území
USA nevpouštěl muslimy, Flynn na sociální síti Twitter konstatoval, že
strach z muslimů má racionální jádro. Lidskoprávní organizace Human
Rights Watch také upozornila, že Flynn neodmítl Trumpovu tezi o možném
mučení lidí podezřelých z terorismu. Demokraté vedle toho upozornili na
fakt, že Flynna nechal klidným postup tureckého prezidenta Erdogana po
údajném nezdařeném puči. Erdogan nechal zatknout desítky tisíc lidí,
armádní špičky nevyjímaje.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Juncker: Rusko najde svou výhodu, když mu naznačíme možnost zrušení
sankcí

Když dáme Rusku najevo, že sankce budou prodlouženy, pak tento jazyk
pochopí, když mu ale naznačíme, že existuje možnost zrušení sankcí, pak
v tom Rusko najde svou výhodu, prohlásil v interview pro zdroj Ouest France
předseda Evropské komise Jean-Claude Juncker.

V poslední době v Evropské unii pevnou jednotu v otázce prodloužení
omezujících opatření vůči Rusku nepozorujeme. Vedení řady zemí
Evropské unie, takových jako Řecko, Itálie, Španělsko, Finsko a Maďarsko
začíná hovořit o neúčelnosti sankcí. O škodlivosti vzájemných
hospodářských omezení neustále hovoří i zástupci evropských
podnikatelských kruhů.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Grässelová bere Babišova slova ve Sněmovně jako zbytečný útok

Šéfka výboru europarlamentu pro rozpočtovou kontrolu Ingeborg Grässleová
dnes za zbytečné osobní útoky označila slova, která na její adresu ve
středu v českém parlamentu pronesl vicepremiér a ministr financí Andrej
Babiš. V rozhovoru se zpravodajem ČTK zároveň vyzvala české zákonodárce
ke změně domácích pravidel tak, aby bylo zcela jasné, že politici nemohou
být zároveň vlivnými a významnými podnikateli.

Babiš ve středu před poslanci desítky minut vysvětloval okolnosti kauzy
Farma Čapí hnízdo a evropské dotace pro ni, kterou se nyní zabývá také
Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF). V částech své řeči ale
Babiš upozorňoval především na minulé kauzy jiných politiků a celý
případ označoval za kampaň, která jej má poškodit.

K Farmě Čapí hnízdo ministr poslancům řekl, že ji v době získání
evropské dotace vlastnili jeho dvě dospělé děti a bratr jeho partnerky.

OLAF, který má na starosti ochranu finančních zájmů EU, se věcí zabývá
od konce ledna. Než zahájil vyšetřování, prověřoval informace z
anonymního dopisu, který kauzu popisoval. Sněmovna ve středu debatu o
Čapím hnízdě nakonec přerušila, chce počkat právě na výsledky
vyšetřování OLAF.

"Paní Ingeborg Grässleová nemá ráda Českou republiku, asi proto, že tam
chodí čeští donašeči, kteří nosí anonymní lživé informace. A mám
proto pocit, že její přístup není korektní a má politický nádech,"
prohlásil ve středu před poslanci Babiš. Jeho projev přenášela televize.

"Nemám proti němu vůbec nic, osobní útoky mě mrzí. A je naprostý omyl,
že Českou republiku nemám ráda," reagovala dnes europoslankyně. V žádné
jiné zemi prý v posledních letech nestrávila tolik dovolených jako právě
v České republice.

Europoslankyně doplnila, že s Babišem se osobně setkala a jako podnikatele
si jej cení. Je však podle ní zbytečné hledat zástupné důvody, které by
umožnily zamlžit podstatu věci.

"Jde o to, že z pohledu daňových poplatníků i výboru pro rozpočtovou
kontrolu má země vážný problém," poznamenala s tím, že v České
republice je situace nejzávažnější, podobné je to prý ale i v jiných
zemích unie. "Proto chci, aby se tomu Evropská komise věnovala a také mí
kolegové by měli reagovat," dodala Grässleová.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Britská europoslankyně se rozohnila: Ty ženy platí za cestu do Evropy sexem
a pak nedostanou azyl!

Úřad Vysokého komisaře Organizace spojených národů pro uprchlíky (UNHCR)
oznámil, že mezi uprchlíky přestávají dominovat muži. V migrační vlně
už tvoří většinu ženy a dívky. A ty je třeba chránit, neboť jsou
nuceny platit pašerákům za cestu do Evropy např. sexem, takže trpí
obrovskými vnitřními traumaty. Informuje o tom server Deutsche Welle.

Mary Robinsonová, irská politička a první prezidentka této země, vyrazila
do srdce EU – do Bruselu – a apelovala na tamní politiky. „Potřeba
řešit otázku ochrany uprchlíků, především žen a dívek, na cestě po
Evropě je ze dne na den stále naléhavější,“ řekla v Bruselu
exprezidentka Robinsonová. A věděla, proč to říkala. V lednu tohoto roku
už totiž ženy a děti představovaly prý 54 procent uprchlíků.

Navzdory zimním měsícům počty uprchlíků přicházejících do EU rostou.
To ukazuje, k jak zoufalým činům jsou uprchlíci odhodláni. Reportéři DW
mluvili např. s ženou v osmém měsíci těhotenství, která byla dlouhou
dobu zadržena v jednom z táborů v Maďarsku.

Německé organizace na ochranu dětí proto vyzývají německého prezidenta
Joachima Gaucka, aby nepodepisoval zákony z dílny koalice vedené kancléřkou
Angelou Merkelovou. Tato dáma se totiž chystá zpřísnit pravidla azylové
politiky a to se organizacím ani trochu nelíbí.

Po strastiplné cestě cestou znásilňované ženy a dívky zjistí, že v EU
nejsou vítány. To je nepřijatelné. Zjistí to poté, co zaplatí vlastním
tělem a nesou si v sobě doživotní traumata. V tomto duchu ke kolegům
promluvila labouristická britská poslankyně Evropského parlamentu Mary
Honeyballová. Proto by měli evropští činitelé otevřít legální a mnohem
bezpečnější cesty do EU. Speciálně pro ženy a děti. Musí se jim dostat
zvláštní lékařské péče. Pokud si to budou přát, mají mít možnost
žít odděleně od mužů a tak podobně. Jedině tak Evropa ukáže, že má
lidskou tvář.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Trump a americká armáda: přání vojáků a skepse generálů

Náladu, která zavládla v americké armádě v den vítězství Donalda Trumpa,
srovnávají mnozí vojáci se dnem, kdy byl dopaden Usáma Bin Ládin, zatímco
v kancelářích Pentagonu i mezi vrchním velením jsou opatrní, píše The
Washington Post s odvoláním na důstojníka americké armády.

Trump přijde a všechno napraví

Vojáci věří, že Trump se o ně postará a napraví vše, co v ozbrojených
silách není v pořádku, píše The Washington Post.

Vojáci, se kterými novináři hovořili, také očekávají, že Trump
dokáže překonat následky snížení vojenského rozpočtu, ke kterému
došlo v roce 2013, a že zruší rozhodnutí Obamovy administrativy,
umožňující ženám účast v bojových operacích.

Řadoví vojáci doufají, že Trumpova administrativa změní pravidla vedení
bojových akcí, a vojáci tak budou moci bojovat agresivněji, aniž by se
museli obávat obvinění z válečných zločinů. To samé platí také o
používání tvrdších metod vyšetřování vězňů.

Kromě toho vojáci také doufají, že dojde ke zvýšení jejich platů. Od
roku 2011 se mzdy vojáků v USA zvýšily o méně než 2%, což je nižší
růst než v soukromém sektoru.

Trump slíbil, že bude hledat „jiné generály"

Existují i zcela reálné obavy, že mnozí lidé v Pentagonu si budou muset
hledat novou práci. Během volební kampaně Trump prohlásil, že v případě
svého vítězství ve volbách si pozve nejvyšší vojenské velení země a
dá jim 30 dnů na vypracování plánu na rychlou a úplnou porážku
Islámského státu. Novináři mu tehdy připomněli, že předtím prohlásil,
že on sám toho ví o Islámském státu víc než generálové.

Trump na to tehdy odpověděl, že v případě svého vítězství ve volbách
bude spolupracovat s „jinými generály", s těmi, kterým důvěřuje.

Současní generálové jsou však k prohlášením Trumpa o možnosti rychlé
porážky Islámského státu skeptičtí.

Například generál Raymond Thomas, náčelník velení zvláštních sil
ministerstva obrany USA připomíná, že před deseti lety USA agresivně
zasáhly proti organizaci Al-Káida, ale dosáhly jen toho, že se teroristé
rozprchli do okolních zemí. Tažení proti Islámskému státu by mohlo
dopadnout úplně stejně.

Nicméně, nemůžeme říci, že by vojáci podporovali Trumpa víc než
důstojníci. V obou skupinách je dostatek příznivců i odpůrců Trumpa.

Radosti vojensko-průmyslového komplexu

Největší nadšení však nepanuje v samotné armádě, ale u dodavatelů
Pentagonu. Což je pochopitelné, protože Trump navrhuje zvýšení rozpočtu
na obranu o 55 — 80 miliard USD ročně. V první řadě toho chce dosáhnout
díky likvidaci často zdvojené byrokracie v Pentagonu, po provedení
důkladného auditu. Hovořil o úmyslu navýšit stav pozemních vojsk na 540
tisíc vojáků ze současných 475 tisíc a také o navýšení počtu lodí a
ponorek na 350 ze současných 272 kusů. Výrobci vojenské výstroje a
výzbroje tak budou mít o práci postaráno.

Po oznámení Trumpova vítězství vyrostl index S&P Aerospace & Defense na
úroveň roku 1989 a předehnal tak tempo růstu S&P 500. Tahouny růstu byli
takoví významní hráči vojensko-průmyslového komplexu, jako Raytheon, L-3
Communications, Lockheed Martin, Northrop Grumman и General Dynamics.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Ukrajina hodlá vypustit družici Lybiď uskladněnou na území Ruska

Ukrajina se připravuje na start své první spojovací družice Lybiď, která
je uskladněna na území Ruska. Záruční doba uskladnění se chýlí ke
konci a zatím není známo, co bude Ukrajina dělat dál: smlouvu prodlouží
nebo vrátí přístroj zpátky.

O plánovaných termínech startu přístroje Lybiď do vesmíru se hovoří v
odpovědi ukrajinské Státní kosmické agentury na dotaz agentury TASS.

Podle údajů agentury má za sebou přístroj nezbytné zkoušky a je
připraven k převezení na kosmodrom Bajkonur v Kazachstánu.

Do vesmíru měla být první ukrajinská spojovací družice vyslána za pomoci
nosné rakety Zenit-3SLB z kosmodromu Bajkonur v roce 2011. Start se ale
několikrát odkládal.

Družice má uživatelům zajistit televizní vysílání, poskytování
multimediálních služeb, přístup k internetu a telefonní spojení.

V roce 2015 Ukrajina oznámila, že hodlá ve spolupráci s Ruskem ve sféře
osvojování vesmíru pokračovat.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Herman měl dávno zmizet z vlády! Europoslankyně Konečná se na Primě
pořádně rozjela. Došlo i na Trumpa

Hosty nedělní Partie FTV Prima byli ministr životního prostředí Richard
Brabec (ANO) a komunistická europoslankyně Kateřina Konečná. Ta hned od
začátku spustila pořádně zostra. Strhala ministra kultury Daniela Hermana,
a když se měla vyjádřit k americkým volbám, mluvila o střílení. Richard
Brabec byl o poznání smířlivější, zvláště pokud šlo o ministra
Hermana. Vyjádřil také naději, že Trump nesplní všechny své
předvolební sliby.

V úvodu se hosté věnovali vládní rošádě. Předseda kabinetu Bohuslav
Sobotka se rozhodl vyměnit ministra zdravotnictví Svatopluka Němečka (ČSSD),
což mu Richard Brabec schválil. „Je to jisté naplnění určitých výhrad
pana předsedy Babiše, ale je to v plné kompetenci pana premiéra,“
konstatoval hned v úvodu Brabec. Obratem ovšem okamžitě odmítl Sobotkův
nápad na odvolání ministra dopravy pana Dana Ťoka (za ANO).

Konečná by z vlády vyhodila někoho úplně jiného. „Jde o vnitřní boj v
ČSSD. Rozhodně si nemyslím, že tihle dva patří k ministrům, které bych
měnila, kdybych měla tu možnost. My dlouhodobě kritizujeme ministra Hermana,
který vystoupil na sjezdu sudetských Němců. Ministr Herman zdaleka
překročil čas, který by měl ve vládě strávit. S tím, co předvedl u
sudetských Němců, a pak ještě to, co předvedl s dalajlámou,“ udeřila
ve studiu komunistka. „Já jsem byla také dost v šoku, když jsem se
dozvěděla, že podle koaliční smlouvy je pan premiér vlastně premiérem
jen svých ministrů za ČSSD,“ doplnila.

„Stále si trvám na tom, že člověk, který jezdí na srazy
Sudetoněmeckého landsmanšaftu, nemá ve vládě co dělat, ale jako číslo
dvě bych si vybrala pana ministra Ťoka,“ pokračovala v kanonádě. Do
šéfa resortu dopravy pálila kvůli problémům s výběrem mýta. Celý
systém bude provozovat i nadále firma Kapsch, ale může se stát, že
Evropská unie se k uzavřené smlouvě postaví negativně, a pak hrozí, že v
Česku nebude mít kdo vybírat mýto. Problémů si je podle Konečné vědom i
sám Ťok, protože nechal smlouvu podepsat svému náměstkovi. To bylo
zbabělé,“ prohlásila jasně politička.

Brabec to tak rozhodně nevidí. Situace kolem výběr mýta byla velmi
komplikovaná mnoho let a Dan Ťok jako šéf resortu dopravy zvolil podle
svého vládního kolegy co nejčistší řešení. Posléze se zastal ministra
Hermana. Vůbec prý není tak strašný, jak naznačuje europoslankyně
Konečná.

V pořadu přišel na přetřes i výsledek amerických voleb. Brabce
překvapilo vítězství Donalda Trumpa. „Bude to znamenat nový pohled na
bezpečnost a může to znamenat i to, že Evropa, a spolu s ní i Česko, se
bude muset více starat o sebe a už se nespoléhat na to, že je ochrání
Spojené státy. Bude to znamenat jiný pohled na ekonomické otázky, bude to
znamenat nový pohled na dohodu TTIP, bude to znamenat i nový vztah k Rusku.
Já ale doufám, že nesplní všechny své sliby,“ shrnul Brabec.

Podle Konečné se bude Trump snažit udělat pořádek doma, protože voliči
ukázali, že jsou nepokojeni na domácí scéně. „A myslím si, že i nám
se může zčásti ulevit, pokud si dá americká zahraniční politika pohov.
To, co předvádí v posledních měsících, já považuji za velmi
nešťastné. Uvidíme, co přijde teď... Když se mě lidé ptali, koho bych
si vybrala, kdybych mohla, tak jsem odpovídala, že pro mě je to jako
rozhodovat se, jestli si prostřelím levou nohu nebo pravou nohu. Kandidátem,
kterého jsem já preferovala, byl Bernie Sanders, u něhož si myslím, že
teď demokraté velmi litují, že ho nepostavili proti Donaldu Trumpovi,“
prohlašovala Konečná.

Na přetřes přišla i Pařížská dohoda o životním prostředí, jejímž
smyslem je zabrzdit klimatické změny. Trump oznámil, že dohodu považuje za
zbytečnou, protože v globální oteplování nevěří. Hosté se shodli na
tom, že postoj nového amerického prezidenta je mylný. Brabec si v této
souvislosti posteskl, jak dlouho trvá schválení této smlouvy v Česku. V tu
chvíli se ozvala Konečná, podle které už by dohoda mohla být ve sněmovně
schválená, kdyby ministři chodili do práce. Narážela především na
ministra průmyslu a obchodu Jana Mládka (ČSSD), kterého se tato dohoda také
týká. „On prostě nepřišel do práce,“ kroutila hlavou.

„Já do práce chodím. Myslím, že jsem jedním ze dvou ministrů, kteří
na jednání sněmovny chodí. Mimochodem, druhý je vámi kritizovaný ministr
Herman,“ zareagoval Brabec.

Nakonec došlo i na problematiku kožešinových farem. Podle ministra Brabce je
na čase se jako lidstvo chovat k přírodě zodpovědně a zrušit tyto farmy.
Odmítl nadsázku odpůrců tohoto návrhu, že se dnes zakazuje kde co a brzy
možná dojde i na zákaz chovu králíků. Konečná prozradila, že na půdě
Evropského parlamentu už se králíci řeší.

„My už tam ty králíky řešíme. A já mám občas pocit, že v Evropském
parlamentu víc řešíme podmínky života zvířat než životní podmínky
lidí,“ uzavřela dáma své vystoupení.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Komentátor Forbesu: z vojsk NATO nemají radost „v předměstích Petěrburgu“

Nálepka „nepřítele“, kterou dala Rusku současná vláda USA, odporuje
americkým zájmům, domnívá se komentátor Forbesu Loren Thompson.

Především musí najít styčné body s ruským vedením. Komentátor se
domnívá, že prioritním vektorem spolupráce může být boj proti
islamistům a právě to je třeba brát jako výchozí bod k dalšímu
upevnění partnerských vztahů. Zvolený prezident se také musí vzdát
rozšiřování NATO na jeho východních hranicích.

„Umístění vojsk Severoatlantické aliance v předměstích Petěrburgu
vyvolává u Moskvy zcela pochopitelné obavy", píše Thompson.

Donald Trump zdědí po bývalé vládě i problém se snižováním
strategických potenciálů. „Dnešní stanovisko USA vůči regionální
bezpečnosti v Evropě zvyšuje pravděpodobnost jaderné války", píše
Thompson. Obnovení jednání s Moskvou značně sníží riziko „výměny"
raketo-jaderných útoků.

Americký prezident bude muset zrušit protiruské sankce, jelikož právě ty
jsou překážkou na cestě obnovení normálních vztahů. Podobné Trumpovy
kroky mohou být šokem pro politickou elitu na obou stranách Atlantiku,
domnívá se komentátor, ale právě tak je možné zaručit dlouhodobý mír.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Lithium? To byla dezinformace od Putina, kterou využil Babiš! A ten jako
premiér musí čelit Rusku, píše Fendrych

Komentátor serveru Aktuálně.cz má za to, že by se měl budoucí premiér
Andrej Babiš (ANO) urychleně distancovat od proruských serverů. V prvé
řadě od serveru Aeronet, který v Česku šíří nepravdy a je považován za
server proruský. Právě tento server prý Babišovi pomohl vyhrát volby a
Babiš by měl jasně říci, jak se k tomu staví.

Jedním z důvodů, proč sociální demokraté dopadli ve volbách hůř než
sedláci u Chlumce, je podle všeho i kauza lithium. Končící ministr
průmyslu a obchodu Jiří Havlíček podepsal s australskou firmou European
Metals Holdings memorandum o těžbě lithia. Fendrych zdůrazňuje, že to
Havlíček těsně před volbami dělat neměl. Připsal si jeden velký
politický přešlap.

Jenže podpisu využil proruský server Aeronet, u kterého není ani jasné,
kdo ho provozuje, a označil podpis memoranda za krádež tohoto kovu. Tématu
se okamžitě chopili komunisté, SPD Tomia Okamury a Andrej Babiš. I díky
rozvíření této kauzy vyhrál volby s tak velkým náskokem.

„Babiš bude premiérem. Jak se postaví k tvrzení, že jeho hnutí vyhrálo
mimo jiné díky kauze lithium, kterou spustil proruský dezinformační server?
To není legrace, i když nelze tvrdit, že by šéf hnutí byl s Rusy či
Aeronetem domluven (server doporučoval volbu SPD Okamury, nikoliv ANO). Babiš
po volbách vystupuje jako proevropský a pronaťácký politik, Aeronet pracuje
proti EU a NATO. Budoucí premiér by se měl rychle a jasně distancovat od
podezření, že je v jakémkoli spojení s proruským webem,“ napsal Martin
Fendrych.

Celý komentář naleznete ZDE.

Sněmovní volba však není jedinou důležitou volbou, která nás čeká. V
lednu si v druhé přímé volbě zvolíme prezidenta republiky. Fendrych
naznačuje, že i do ní možná budou chtít zasahovat Rusové.

„V Česku se sestavuje vláda a budeme volit prezidenta. Obojí spadá do
zájmu hybridních válečníků. Těžko přehlédnout, jak náhle naskočil do
boje o Hrad Mirek Topolánek, kandidát s osobními vazbami na poradce Miloše
Zemana Martina Nejedlého, navázaného na Rusy. Topolánek tvrdí, že jde
rozbít svazek Babiš–Zeman, ale každý ví, že ubere hlasy Jiřímu
Drahošovi, který vazbu na Nejedlého postrádá. Hrají v tom roli Rusové?
Nevíme. Tyhle věci se obvykle dozvíme buď post factum (jako v USA), nebo
taky vůbec ne,“ doplnil komentátor.

Pokud chce Andrej Babiš všechny přesvědčit, že je proevropsky laděným
politikem, prý by neměl vstupovat do koalice s komunisty a s SPD Tomia Okamury.
Neměl by se opírat ani o tichou podporu těchto stran, protože o KSČM i SPD
Tomia Okamury je známo, že jsou odpůrci NATO a v rusko–ukrajinském
konfliktu se staví na stranu Moskvy.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí