Question:
Facebook navrhl publikovat na sociální síť své intimní fotky

Společnost Facebook začala testovat nový způsob boje s „pornomstou“ –
publikací či sdílením intimních fotografií člověka bez jeho souhlasu. O
spolupráci se sociální sítí vypověděla australská komisařka pro online
bezpečnost Julie Inman Grantová.

Experiment se odehraje ve čtyřech zemích. Grantová vysvětlila, že
uživatelé mohou odeslat nahé fotografie do chatu se sebou samým za pomoci
aplikace Messenger, servery následně vytvoří „digitální otisk" snímku.

S jeho pomocí může systém zablokovat publikaci této fotografie, jestliže
se ji pokusí vyložit někdo jiný. Po vytvoření „otisku" bude úkolem
uživatele fotku smazat.

Společnost přitom nebude skladovat snímky na svých serverech: zůstane na
ně jen odkaz a pracovat s těmito materiály bude umělá inteligence, a ne
pracovníci Facebooku, dodala Grantová.

Prohlásila, že každá pátá žena v Austrálii ve věku mezi 18 a 45 lety se
stala obětí této msty.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
V LLR byli zadrženi předáci ilegální skupiny batalionu Azov

Příslušníci ministerstva státní bezpečnosti (MSB) samozvané Luhanské
lidové republiky zadrželi v Luhansku předáky ilegální skupiny
ukrajinského nacionalistického praporu Azov, oznámila novinářům vedoucí
tiskové služby tohoto rezortu Jevgenija Ljubenková.

„Ministerstvo státní bezpečnosti LLR v průběhu cílevědomé práce pro
čelení zahraničním radikálním skupinám, které se pod kontrolou tajných
služeb zabývají propagandou a ideologií krajního nacionalismu, rozněcují
nepřátelství mezi národy a uskutečňují výzvědné operace na území
republiky, odhalilo skupinu fanoušků fotbalového klubu Zarja pod názvem
Ultras čorno-bili", oznámila Ljubenková.

Tisková služba upřesnila, že činnost této organizace byla financována
ukrajinskými tajnými službami a radikálními pravicovými organizacemi
Ukrajiny.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Americkým vojákům v Japonsku zakázali pít alkohol

Velitelství amerických vojsk v Japonsku zakázalo svým vojákům na Okinawě
pít alkohol. Tento pokyn souvisí s dopravní nehodou za účasti
pravděpodobně opilého amerického vojáka, při které zemřel místní
obyvatel, stojí v oficiálním oznámení, které bylo zveřejněno v pondělí.

„Až do dalších pokynů konzumace alkoholu se zakazuje, a to i doma a ve
veřejných podnicích, jako jsou bary, kluby a hotely," stojí v oznámení
amerického velitelství v Japonsku.

Přísná opatření ve vztahu ke konzumaci alkoholu byla přijata poté, co
včera ve městě Naha na Okinawě místní obyvatel zemřel při střetu s
dodávkou, kterou řídil americký voják, jak se tvrdí, pod vlivem alkoholu.

Není to první podobná dopravní nehoda, která se odehrála na Okinawě.
Podle údajů zveřejněných místními úřady američtí vojáci spáchali na
ostrovech Okinawa přes 5800 zločinů od té doby, co byly předány do
japonské suverenity v roce 1972.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Turecko stahuje vojenskou techniku k hranici se Sýrií

Obrněné transportéry a další vojenská technika je přemisťována do
příhraničního tureckého města Kilis, o tom ve středu informuje agentura
Anadolu.

Turecká armáda 24. srpna zahájila operaci „Štít Eufratu" proti
teroristické skupině Islámský stát, za účasti syrské opozice obsadila
pohraniční město Džarablus v severní Sýrii a pokračuje v útoku
jihozápadním směrem.

Podle tureckého prezidenta Tayyipa Erdoğ je cílem operace vyčištění 5
tisíc čtverečních kilometrů a zřízení bezpečné zóny pro uprchlíky.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Blbá, duševně vyšinutá. Senátor promluvil o učitelce, která u Jílkové
burcovala proti Rusku

Senátor Jaroslav Doubrava se řádně opřel do učitelky Petry Štěpánové,
která nedávno vystoupila v pořadu Michaely Jílkové Máte slovo. Tam
vyjádřila svůj názor na ruský režim. A podle Doubravy za to vyhrála v
soutěži „Blbý a blbější“.

Senátora Doubravu pobouřil pořad Máte slovo. Vystoupila v něm totiž
brněnská učitelka Petra Štěpánová, která si za několik krátkých vět,
jež v něm utrousila, vysloužila až policejní ochranku. Podle Doubravy je
však zralá na cenu za blbost. A prý není jediný, kdo by jí takovou cenu
udělil.

Dalším, kdo sdílí senátorův názor, je analytik Jiří Mikeš, který
okomentoval protiruský vstup Štěpánové: „Kdo byl úplně mimo mísu, té
jsem se zhrozil, to byla učitelka Štěpánová. To bylo něco tak strašného.
To jsem si říkal: Tak tohle učí ty naše děti, vnuky? Tak to jsme to teda
dopracovali.“

Doubrava má však jasno. „Psychicky je nevyrovnaná a trpí politickými
bludy. Je to léčitelné, ale jenom pokud se člověk setká s brutální
realitou,“ píše senátor a rovnou dodává, že k tomu u Štěpánové však
nikdy nedojde. „Říká se tomu víra. Myslí si proto, že je neomylná.“

Následuje ukázka proslovu Štěpánové, která vysvětlila, že učí děti o
tom, co smějí a co nikoliv, a vztáhla to k mezinárodní politické situaci.
„Takže to je úplně to stejné s panem Putinem,“ prohlásila a vše
shrnula slovy: „Já myslím, že je to všem jasné. Oni se chtějí rozpínat,
to jsou jejich zájmy.“

Celý text zde

„Ona má fixní ideu. Myslí si, že pozná, kdo zlobí. Musí to vědět,
protože to pozná u dětí. Vždyť ví všechno, je učitelka,“ píše
Doubrava a přirovnává Štěpánovou k fanynkám Hitlera, které neměly
vlastní názor. Vše však podle něj završila prohlášením: „Co udělaly
Spojené státy? Spojené státy osvobodily Evropu od agresora Hitlera.“

Její výklad je nepřesný, scestný a ve chvíli, kdy ji na to někdo
upozornil, oháněla se funkcí učitelky, což je podle Doubravy stejné, jako
když se křesťané ohánějí Ježíškem. „Mělo by se přezkoumat, zda
není duševně vyšinutá,“ komentuje senátor vyjádření Štěpánové,
že její desetiletí žáci chtěli, aby v televizi apelovala na konec
komunismu. „Vkládala do úst dětí něco, co říkají jenom umanutí
dospělí. Pro dnešní desetileté děti je komunismus něco jako ze
středověku, cosi vzdáleného, čím je maximálně úča na chvíli otravuje
v dějepisu.“

Nakonec Doubrava zmiňuje dvě zcela zásadní věci, první byla reakce
Miroslava Kalouska, který ji odkázal do příslušných mezí, a druhá pak
poslance Štětiny. „To, že za své primitivní názory nalezla pochvalu
jistého Štětiny, dokazuje, že primitivní skutečně jsou.“

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Kyjev odpověděl na rozhodnutí Varšavy o nevpouštění Ukrajinců v
uniformách SS

Ukrajinské ministerstvo zahraničí odpovědělo na oznámení polského
ministerstva zahraničí Witolda Waszczykowského o tom, že Varšava k sobě
nebudou vpouštět Ukrajince, kteří jsou naladěni proti zemi.

Jako potvrzení tohoto faktu na MZV připomněli, že v Polsku pracují stovky
tisíc Ukrajinců. „V ukrajinské společnosti jasně chápou, že je nutné
další upevňování spolupráce s Polskem a to jak v zájmu dvou zemí, tak i
celé Evropy," dodali na zahraničním úřadu.

Dříve polský ministr zahraničí Witold Waszczykowski oznámil, že do země
nebudou vpouštěni "lidé, kteří demonstrativně oblékají uniformy 14.
granátnické divize SS".

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Expert: Až 200 milionů migrantů. Pohromy, nezaměstnanost, hlad a vše, co
nás v příštích letech čeká

O současných globálních rizicích přednášel na Podnikatelské fakultě
VUT v Brně český expert Michal Broža z informačního centra OSN. Hrozby se
týkají lidí všech kontinentů a cílem přednášky bylo zamyšlení nad
tím, co s nimi mohou lidé i jako jednotlivci dělat. Svět je podle Broži v
pohybu a současné změny je třeba reflektovat více než dříve. Jde přitom
nejen o migrační pohyby, ale i o sociální, geopolitické a environmentální
změny.

Při mapování největších rizik Broža vycházel z údajů posledního
Světového ekonomického fóra v Davosu a jeho výroční zprávy. Současná
globální rizika lze nahlížet z hlediska toho, jak velká je pravděpodobnost,
že současný svět ovlivní. Výčet začíná aktuální hrozbou migrace, ale
k hrozbám podle závěrů Světového ekonomického fóra patří také
extrémní výkyvy počasí, změna klimatu, přírodní pohromy,
nezaměstnanost, krize vody a nezákonný obchod. Tato rizika mohou mít
významný vliv na život všech lidí. „Problémem je ale také míra
schopnosti lidstva vyrovnat se s důsledky uvedených rizik. Tyto faktory lze
rozdělit do pěti kategorií – ekonomické, environmentální, geopolitické,
sociální a technologické,“ popsal Michal Broža.

Důležité je podle něj také to, která rizika vnímáme jako hrozbu v
krátkodobém horizontu a která považujeme za důležitá s ohledem na delší
časové úseky. V krátkodobém horizontu osmnácti měsíců se jeví jako
hlavní faktor, který je třeba brát vážně, migrace. Vedle toho je to i
hrozba rozsáhlého mezinárodního konfliktu, která v posledních dvaceti let
prakticky mezi světovými hrozbami nebyla.

„V dlouhodobějším – desetiletém – výhledu se pohled na rizika
proměnil. Mezi nejvážnějšími je nedostatek vody, změna klimatu a
extrémní výkyvy počasí, potravinová krize a sociální nestabilita ve
světě. Neměli bychom se tedy zabývat jen momentální situací, zaměřovat
se i na to, kam svět bude směřovat v příštích letech a kde hledat
řešení rizik. Žádné z rizik zřejmě současný svět nezahubí, lidstvo
je schopné se vyrovnávat s různými krizemi a je nyní na nás, jak schopni
jsme hledat řešení,“ řekl k dlouhodobějším prognózám Broža. V první
dekádě 21. století ve vnímání globálních rizik byl přitom
převažující pohled ekonomický, v současnosti jsou hrozby spatřovány
spíše v environmentální oblasti.

Extrémní chudoba a hlad

Jako hlavní příznak změn, které se ve světě dějí, odborníci vidí
nárůst populace, která by na konci tohoto století měla dosáhnou počtu
více než jedenácti miliard obyvatel, nárůst je přitom exponenciální. „Růst
počtu obyvatel je jeden z faktorů, které musíme brát v potaz při
globálním uvažování o rizicích. Vedle toho je to i stárnutí populace,
tedy prodlužování průměrného věku, dalším z faktorů, které
ovlivňují současný svět, je obrovská nerovnost, kdy je část světa
relativně velmi bohatá, malá část dokonce extrémně bohatá, ale pak je
tady obrovská masa lidí, kteří žijí za nejnuznějších podmínek a
přežívají s 1,25 dolaru na den,“ řekl v Brně Michal Broža.

Trend v oblasti extrémní chudoby se podle něj sice snižuje a je patrné, že
se ve světě v tomto směru něco realizovat daří, ale pokud jde o počet
lidí zasažených extrémní nouzí, je to stále necelá miliarda obyvatel. Na
poklesu počtu nejchudších lidí se podílí hlavně východní Asie a Čína,
kde dochází k velkému poklesu extrémní chudoby. Masovým negativním
faktorem je také hlad, nedostatkem potravin trpí asi osm set milionů lidí a
problém hladu je v tom, že pokud jsou děti dlouhodobě zasaženy hladem,
mají podstatně menší schopnost se rozvíjet, získat vzdělání a snižuje
se možnost jejich budoucího uplatnění.

Negativní plýtvání potravinami

Jednou z důležitých otázek udržitelnosti rozvoje současného světa je
plýtvání potravinami. „I v České republice je řada zajímavých
iniciativ, které se snaží téma komunikovat a vnést je do veřejné debaty.
Na jedné konferenci byla prezentována skutečnost, že podle průzkumu v
českých domácnostech se plýtvání jídlem nepovažuje za důležité z
finančního hlediska. Myslím, že to souvisí s tím, že se u nás málo
hledí na kvalitu jídla a jde se spíš po ceně, tedy že se kupuje větší
množství levných a ne příliš kvalitních potravin, s nimiž se pak spíše
plýtvá. Pokud jde o svět, jedna třetina všech potravin přijde nazmar a to
představuje v přepočtu dvacet bilionů korun,“ uvedl Michal brože.

Na plýtvání je podle něj také zajímavé, jak je svět rozdílný a jak je
bohatší svět jiný než rozvojový – u nás ztráty potravin vychází na
sto kilogramů potravin na osobu a rok, v subsaharské Africe je to asi desetina
tohoto množství. Důvody, proč se plýtvá, jsou neúměrně velké porce,
velké nákupy nebo špatné značení zboží, které vede k tomu, že se
vyhazují i potraviny, jež by bylo možné konzumovat. Celkové množství
vyplýtvaných potravin by v globálním měřítku mohlo „nakrmit“ osm set
milionů hladovějících. Plýtvání potravinami mimo jiné souvisí i s
krizí vody, s rostoucí populací rostou nároky na její spotřebu a v
příštích deseti letech vzrostou nároky na vodu v rozvojových zemích o 50
%, ve vyspělých o 20 %. Nedostatek vody je jedno z hlavních rizik
současnosti a při produkci potravin je přitom spotřeba vody velmi vysoká.

Regulace skleníkových plynů je nutná

V diskusi na VUT v Brně Michal Broža diskutoval i o problematice klimatické
změny. Sám považuje loňskou dohodu států z klimatické konference v
Paříži za pozitivní krok správným směrem. Dohoda se týká hlavně
snižování produkce skleníkových plynů, scénáře působení těchto
plynů jsou přitom různé a hrozí rozdílná rizika. „Bez regulace do konce
století vzroste průměrná globální teplota přes pět stupňů, odborníci
se přitom shodují, že relativně bezpečný by byl vzrůst jen o dva stupně.
Fyzikální dopady oteplení budou mít dalekosáhlé důsledky. Například v
Evropě je prognóza, že se významně dotkne alpské oblasti, Nizozemí, kde
je nebezpečí ze stoupající hladiny moře,“ řekl Michal Broža. Skeptici
podle něj globálnímu plánu na snížení emisí CO2 nevěří, ale
optimisté vnímají změněnou realitu světa a vidí potřebu jeho změny. „Je
důležité dívat se na svět na globální úrovni, jsou tady reálné pokusy,
jak jej nasměrovat k udržitelnému stavu. Tato agenda je rozsáhlá, ale
stojí za pozornost,“ uvedl Boža.

Migrace je megatrend 21. století

V závěru přednášky zmínil i aktuální otázky migrace. Podle statistik je
ve světě asi 250 milionů lidí, kteří mají statut mezinárodního migranta.
„To jsou 3 % obyvatel Země a jde o megatrend 21. století. Je to přitom
přirozenou součástí vývoje,“ popsal vývoj expert Broža a uvedl, že
migrace existovala vždy, k nejvíce negativním faktorům ale patří to, že v
současnosti migruje asi šedesát milionů lidí kvůli válce a každý den je
takto donuceno odejít ze svých domovů přes čtyřicet tisíc lidí. V
Evropě je podle dlouhodobých statistik 72 milionů migrantů a deset států s
jejich největším počtem tvoří USA, Rusko, Saúdská Arábie, Německo,
Spojené arabské emiráty, Velká Británie, Francie, Kanada, Austrálie a
Španělsko. V dlouhodobém horizontu se odhaduje, že do roku 2050 v důsledku
environmentálních změn může migrovat až 200 milionů lidí. Tak jako
existuje mnoho scénářů vývoje klimatu, je i mnoho prognóz migrace. „Může
to být i podstatně lepší a navíc lidé budou migrovat na malé vzdálenosti.
Když nastane problém v Dháce, nepojedou do Francie nebo USA, ale budou hledat
prostor k životu někde blízko. Z podstatné části se migrace bude
odehrávat v rámci regionů,“ vysvětlil Michal Broža.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Do Wawelu přijely vozy zvláštní lékařské služby k exhumaci těl
Kaczyńských. VIDEO

Vozy zvláštní lékařské služby přijely do Wawelského zámku, kde je
pohřben Lech Kaczyński a jeho žena, kteří zahynuli při letecké
katastrofě u Smolenska, k exhumaci jejich těl.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Zeman bude se srbským prezidentem jednat zejména o migraci

Úterní jednání prezidenta Miloše Zemana s jeho srbským protějškem
Tomislavem Nikoličem se budou týkat zejména migrace. Pro Česko je zajímavá
srbská zkušenost z loňského roku, kdy balkánská země byla na hlavní
trase uprchlíků směřujících z Turecka do střední Evropy. ČTK to řekl
ředitel zahraničního odboru prezidentské kanceláře Hynek Kmoníček.

Zeman podle Kmoníčka má zájem o to, aby se seznámil se srbskou zkušeností
s migrační krizí. „Je vždycky rozdíl, když o něčem teoretizujete a
když v něčem žijete,“ řekl Kmoníček. „Srbové si tím prošli a je
pro nás zajímavé porovnat si jejich zkušenost se zkušeností podobnou,
jakou měla Makedonie,“ dodal. S makedonským prezidentem Ďorgem Ivanovem se
Zeman setkal letos v červnu.

Kmoníček také připomněl, že Česko Srbsko v migrační krizi podporovalo a
chce ho podporovat i nadále. Česká vláda už poslala Srbsku pomoc deset
milionů korun a chce mu poskytnout dalších 20 milionů. Kromě toho
pomáhají v Srbsku při řešení následků migrační krize čeští
policisté.

Zeman bude s Nikoličem podle Kmoníčka jednat také o českých investicích v
Srbsku. Prezidentův mluvčí Jiří Ovčáček také už dříve zmínil jako
možné téma k rozhovoru evropské ambice Srbska. Zeman před dvěma roky při
své poslední návštěvě této balkánské země uvedl, že doufá v to, že
se dožije vstupu Srbska do Evropské unie.

Srbský prezident přijede do Prahy poprvé po pěti letech. Naposledy byl na
pracovní návštěvě Česka v roce 2011 Boris Tadić.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Německá kontrarozvědka odhalila v bundeswehru 20 islamistů

V ozbrojených silách SRN bylo odhaleno více než 20 džihádistů a kolem 60
příslušníků bundeswehru se podezřívají ze styků s radikálními
islamisty.

Kromě toho, jak píše list Berliner Morgenpost s odkazem na vojenskou
kontrarozvědku, bylo zjištěno, že 30 německých vojáků opustilo zemi, aby
mohli bojovat v Sýrii a v Iráku.

Jak se uvádí, kontrola v bundeswehru byla zahájena po teroristických
útocích v Paříži a v Bruselu.

Náboráři teroristické skupiny Islámský stát mají obzvlášť velký
zájem na tom, aby se jejich agenti vyučili vojenskému řemeslu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Část příspěvku na živobytí se od prosince bude dávat v poukázkách

Lidé, kteří pobírají příspěvek na živobytí přes půl roku, budou od
prosince dostávat část dávky v poukázkách. V nich jim mohou úřady práce
vydat zhruba třetinu až dvě třetiny částky. ČTK to dnes sdělil mluvčí
ministerstva práce Petr Habáň. Změnu do novely o hmotné nouzi prosadili
poslanci.

Poukázky se dají využít na nákup potravin, drogistického zboží a
dalších výrobků. Není možné za ně pořídit alkohol a cigarety. V
poukázkách lidé od prosince dostanou 35 až 65 procent dávky. Úřad práce
dá příjemcům i seznam obchodů, které budou poukázky přijímat.
Úředníci stanoví také termíny, kdy si lidé budou moci novou formu podpory
vyzvednout.

Jak velkou část dávky dostanou lidé v penězích, je podle mluvčího na
uvážení pracovníků úřadu práce. Rozhodovat budou podle situace lidí i
možnosti využít poukázky v bydlišti. „Větší část dávky vyplacená v
poukázkách bude využita tam, kde má pracovník úřadu práce podezření,
že příjemce nevyužije příspěvek k jeho účelu, to je k zajištění
základních životních potřeb,“ uvedl Habáň.

Příspěvek na živobytí je dávka pro lidi v hmotné nouzi, odvíjí se od
stanoveného životního či existenčního minima. Životní minimum pro
samotného člověka činí 3410 korun. U prvního dospělého v domácnosti
odpovídá 3140 korunám a u druhého pak 2830 korunám, u dětí podle věku
1740 až 2450 korunám. Existenční minimum dosahuje 2200 korun. Nárok na
příspěvek má člověk či rodina, pokud jí po odečtení přiměřených
nákladů na bydlení nestačí příjem na živobytí.

Úřady práce letos v září vyplatily 90 700 příspěvků na živobytí.
Před rokem jich bylo 119 100. Příjemců tak o čtvrtinu ubylo. Za první tři
čtvrtletí výdaje na dávku činily 3,79 miliardy korun. Za stejnou dobu loni
se vydalo téměř o miliardu víc. Důvodem poklesu je vyšší zaměstnanost i
růst výdělků.

Novela je účinná od června. Povinnost vydávat část dávek v poukázkách
platí od prosince. Ministerstvo práce má k novým pravidlům výhrady. „Při
projednávání v Parlamentu jsme upozorňovali na to, že se tato změna dotkne
i zdravotně postižených spoluobčanů. Přesto byl návrh přijat,“
sdělila končící ministryně práce Michaela Marksová (ČSSD).

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Zrůdnost politické korektnosti. Selhání a manipulace. Američané se tomu
dokázali vzbouřit, jsou zase nejdál. Ondřej Hejma očekává po Trumpově
vítězství velké změny všude ve světě

ROZHOVOR Ve vítězném projevu Donald Trump slíbil, že se bude snažit o
přátelské vztahy se všemi zeměmi bez výjimky. „Zní to jako strašlivá
fráze, ‚kacířské‘ je to taky dost, ale co když to myslel Donald aspoň
částečně vážně? Reálně si od něj slibuji především tvrdý boj proti
nelegální migraci, a pokud v téhle věci půjde Amerika příkladem, je to i
šance pro nás v Evropě, protože by tím byl nastaven nový standard,“
říká v rozhovoru pro ParlamentniListy.cz publicista a frontman skupiny
Žlutý pes Ondřej Hejma.

Po brexitu tu máme letos další překvapivý výsledek, který by před
nedávnem nikdo nečekal. Je to průlom, politická revoluce? Co rozhodlo o
vítězství Donalda Trumpa? Politická revoluce je to určitě, ale jestli se
Trumpovi povede skutečně změnit americkou politiku, to se teprve uvidí. Má
k tomu nicméně všechny předpoklady. O jeho vítězství rozhodla osobní
odvaha, mimořádné mediální schopnosti a evidentní schopnost a vůle
vyhrávat. To vše jeho soupeřka neměla. Proč nevyhrála Hillary Clintonová?
Skandál s e-maily, únava z vlády demokratů, chybějící charisma? Nebo
kvůli tomu, že je žena? Hillary Clintonová byla v Bílém domě nebo
poblíž něj přes dvacet let a za tu dobu už se člověk okouká. Navíc tam
zažila „impeachment“ svého manžela, prohru s Obamou v prezidentském
souboji, a nejednu tragédii v roli ministryně zahraničních věcí, zkrátka
spíš nepříjemné a neúspěšné věci. Přestože měla v rukou doslova
všechno, velké peníze, přízeň médií a podporu celebrit, nebyla schopna
oslovit americké voliče, kteří jí to s krutostí sobě vlastní spočítali
všechno najednou. Sázka na hlasy menšin a feministek nevyšla.

Opět selhaly předvolební průzkumy. Je to tím, že byly záměrně
ovlivňované, protože nerozhodnutí voliči se přiklánějí k
předpokládanému vítězi? Nebo tím, že se někteří lidé báli nahlas
říci, že budou volit „nekorektního“ Trumpa? To, že se někteří lidé
bojí říct jak budou hlasovat, je známá věc, a poctivý průzkumník s ní
musí pracovat. Absolutní selhání těchto „odborníků“ – pokud to
nebyla rovnou manipulace –, jakož i neskutečný aktivismus mainstreamových
médií, ukazuje, že Amerika potřebuje nejednu změnu.

Jaké změny v americké politice teď můžeme očekávat? Už dříve jste
řekl, že se Trump nebál otevřít některá dříve „kacířská“ témata,
jako jsou „vývoz demokracie do zemí, které ji nechtějí, migrace ve všech
souvislostech, reforma NATO, krize EU, vztahy s Ruskem a další...“ Co
konkrétně bude Trump dělat a s kým, doposud nevíme. Ve vítězném projevu
slíbil, že se bude snažit o přátelské vztahy se všemi zeměmi bez
výjimky. Zní to jako strašlivá fráze, „kacířské“ je to taky dost,
ale co když to myslel Donald aspoň částečně vážně? Reálně si od něj
slibuji především tvrdý boj proti nelegální migraci, a pokud v téhle
věci půjde Amerika příkladem, je to i šance pro nás v Evropě, protože by
tím byl nastaven nový standard.

Co znamená vítězství Trumpa – jehož první manželkou byla Češka, tři
jeho děti mluví perfektně česky – pro nás? Od této jeho „Czech
connection“ bych si zas až tak moc nesliboval, i když je to milé.
Realistický pohled na NATO a EU, jakož i přehodnocení různých
nevýhodných obchodních smluv a mezinárodních konvencí, které měly
vesměs svůj původ a důvod k existenci někdy v polovině minulého století
– radostně očekávám.

K volbám letos zamířily, více než dříve, dvě Ameriky. Ostatně to známe
od nás. Mezi sebou se příliš nestýkají, nebaví se a příliš se ani
neznají. Jak velký je to problém pro americkou demokracii? Jednotícím bodem
těchto různých situací je zrůdnost tzv. politické korektnosti, což je
lživý orwellovský jazyk, který nám elity vnucují, nejspíš proto, aby
zamlžily nesmyslnost své politiky. To, že nám byl slovník násilně
obohacen o nová slova jako Rom, gay, whistleblower, a ty staré výrazy byly
někým prohlášeny za nepřijatelné, je prostě blbé, ale dá se to vydržet.
Když se ale ilegálnímu migrantovi říká „nedokumentovaná osoba“, a
žádá se pro ně volební právo v zemi, jejíž zákon v první vteřině
svého pobytu v ní porušila, to už hraničí se zločinem.

Jde o „poslední vzpouru bílých mužů“, jak napsal Tomáš Klvaňa? Nebo
spíše sledujeme trend, ve kterém lidé volí neotřelé silné osobnosti?
Můžeme podobnou vzpouru očekávat i v jiných zemích? Na všechny tři
otázky odpovídám kladně. Problém je, že je zatím málo lidí jako Donald
Trump, kteří tu vzpouru dovedou realizovat. Amerika je prostě nejdál, jako
vždycky.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Zeman by mohl příští rok jet do Mexika, Vietnamu či Jižní Koreje

Prezident Miloš Zeman by v příštím roce mohl navštívit několik zemí
Jižní a Střední Ameriky, Jižní Koreu nebo Vietnam. Chce se zúčastnit
zahájení výstavy Expo Astana v Kazachstánu, summitu NATO nebo Valného
shromáždění OSN. ČTK to řekl ředitel zahraničního odboru Hradu Hynek
Kmoníček.

Program návštěv Zemana v zahraničí podle něj bude záležet na březnovém
rozhodnutí prezidenta, zda se bude či nebude opětovně ucházet o
prezidentský úřad. „Plán (cest) je dlouhý a otevřeně řeknu, že musí
existovat v několika variantách v závislosti na tom, jak se rozhodne pan
prezident v březnu příštího roku, čili bude kandidovat nebo nebude
kandidovat,“ řekl Kmoníček. Program ovlivní i to, zda by se Zeman rozhodl
před svou kandidaturou vést kampaň.

Zahraniční odbor by podle jeho ředitele rád na žádost podnikatelů
uspořádal dlouhodobě odkládanou jihoamerickou cestu. Naposledy se měla
uskutečnit v létě současně se zahájením olympijských her v Brazílii,
byla ale odsunuta. Zvažovala se návštěva Mexika, Kolumbie a Kostariky.

Teoreticky Pražský hrad podle Kmoníčka uvažuje o cestě do Jižní Koreje,
která by se „v ideálním případě“ zkombinovala s návštěvou Vietnamu.
„Co z toho se opravdu bude realizovat, je otevřené a závislé na tom, jaké
bude rozhodnutí v březnu pana prezidenta,“ poznamenal. Dodal, že zcela
jistě Českou republiku na jaře navštíví chorvatská prezidentka Kolinda
Grabarová Kitarovičová a v červnu by se Zeman rád zúčastnil otevření
výstavy Expo v Astaně. Svou přítomnost slíbil při návštěvě
Kazachstánu tamnímu prezidentovi.

Na jaře či v létě by měl Zeman jet na „minisummit“ NATO do Bruselu

„Víme, že zcela jistě, kampaň, nekampaň, kandiduji, nekandiduji, se
prezident bude muset zúčastnit v první polovině roku summitu východního
partnerství,“ poznamenal Kmoníček. Na jaře či v létě by také měl jet
na „minisummit“ NATO do Bruselu, na kterém by měl být i americký
prezident Donald Trump. Počítá se i se Zemanovou zářijovou účastí na
zasedání Valného shromáždění OSN a v říjnu na summitu prezidentů
Visegrádské čtyřky na Slovensku.

Naopak není v plánu přítomnost českého prezidenta na summitu EU s
africkými zeměmi v Pobřeží slonoviny. „To bude v listopadu, čili dva
měsíce před prezidentskými volbami a měsíc po velkých volbách v České
republice, takže tam budeme trošku zápasit, kdo tam pojede, protože není
ani jasné, jestli v tom okamžiku budeme mít vládu,“ podotkl Kmoníček.

Zároveň by Pražský hrad rád přivítal ukrajinského prezidenta. „Ale to
prostě záleží na vývoji, který není v našich rukou. To jsou rovnice o
mnoha neznámých, které jsou často výsledkem řešení jiných sil, než
jsou síly české,“ dodal šéf hradní diplomacie. Kmoníček také neví,
zda Zeman na závěr svého prvního mandátu navštíví Rusko. „V téhle
chvíli tam není žádný konkrétní termín nebo neprobíhá žádné
konkrétní jednání,“ řekl s tím, že záležet bude mimo jiné na tom,
jak se bude pod novým americkým prezidentem vyvíjet americko-ruská
spolupráce.

Ještě letos v polovině prosince Zeman poletí do Portugalska.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
NASA představila jaderný reaktor pro Mars

NASA na listopad 2017 a počátek roku 2018 naplánovala testy jaderného
reaktoru určeného pro zásobování energií mise na Marsu. Video a snímky
reaktoru jsou dostupné na webu vesmírné agentury.

NASA testovaný produkt je složen z reaktoru, Stirlingova motoru a alternátoru.
První přístroj produkuje teplo, druhý ho mění na mechanickou energii a
alternátor mění energii pohybu na elektrickou.

Jako palivo jaderný reaktor využívá uran-235. Technologie umožňuje stálou
výrobu až deseti kilowattů v průběhu deseti let (průměrné americké
domácnosti stačí pět kilowattů).

Na reaktoru pro Mars vesmírné agentuře pomáhají specialisté Národní
laboratoře Los Alamos (Nové Mexiko) a Centrum národní bezpečnosti Y-12 (Tennessee).
Testy zařízení jsou naplánovány v Nevadě. V budoucnu chce vesmírná
agentura podobnými reaktory zásobit elektřinou mise na Měsíc a Mars,
kterých se bude účastnit člověk.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Washington označil Severní proud-2 za hrozbu pro energetickou bezpečnost EU

Projekt Severní proud-2 oslabí energetickou bezpečnost Evropské unie,
prohlásila náměstkyně ministra energetiky USA Elisabeth Sherwood-Randallová.
31. března o tom informoval Rambler News Service s odkazem na interview na
zdroji Euractiv.com.

Podle náměstkyně ministra USA je výstavba Severního proudu-2
zdvojnásobením jednoho potrubí z jednoho zdroje místo vytvoření několika
tras z několika zdrojů po celém území Evropské unie. Rovněž poznamenala,
že nový plynovod připraví Ukrajinu o nanejvýš závažné pro její
rozpočet tranzitní poplatky.

Podle mínění Sherwood-Randallové by měl Europarlament schválit zákon o
tom, že jakákoli soukromá bilaterální jednání mají být projednána a
schválena z hlediska energetické bezpečnosti celé EU.

16. března přišla zpráva, že zástupci osmi států EU (Čechy, Estonsko,
Maďarsko, Lotyšsko, Polsko, Slovensko, Rumunsko a Litva) podepsali dopis
předsedovi Eurokomise Jean-Claudeu Junckerovi, v kterém vyslovili nesouhlas s
projektem Severní proud-2. Podle jejich názoru, tají v sobě rizika pro
energetickou bezpečnost Centrální a Východní Evropy.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Z Trumpových stránek zmizelo heslo, že do USA nepustí muslimy, pochvaluje si
Hamáček

Předseda Poslanecké sněmovny Jan Hamáček si ve čtvrteční Kauze dne
Rádia Impuls pochvaloval, že příští prezident USA Donald Trump mírní
svá dřívější ostrá vyjádření, takže možná nebude nebezpečím pro
svět. Toho se Hamáček bál během volební kampaně. Česká republika by
prý mohla mít u Trumpa malý bonus. Popsal i situaci v ČSSD. Premiér
Bohuslav Sobotka prý umí zabrat, když je potřeba a Hamáček věří, že to
znovu předvede.

Zvolením Donalda Trumpa byl překvapen. „Do jisté míry to překvapení bylo,
protože ve všech průzkumech dominovala Hillary Clinton, ale s odstupem už ne.
On prostě přesvědčil těžce pracující Američany, že udělá Ameriku
znovu velkou a oni mu to uvěřili,“ konstatoval. A jak to změní
mezinárodní politiku? Podle Hamáčka je to těžké říct, ale když byl v
USA, tak ho i republikánští politici ujišťovali, že zůstane zachována
silná transatlantická vazba. „Ale teď musíme čekat. Slyšel jsem dokonce,
že ze svých stránek stáhl prohlášení, že do USA nepustí žádné
muslimy,“ oznámil Hamáček.

Lze říci, že Trump mírní svou rétoriku, což je rozhodně dobře. Kdyby se
to nedělo, Trump by mohl být podle Hamáčka nebezpečím pro svět. Tato
slova už Hamáček pronesl v minulosti a je rád, že se nenaplňují. Česká
republika by mohla mít u Trumpa malý bonus, protože jeho první žena
pocházela z naší země a Trump tedy na rozdíl od řady jiných Američanů
ví, kde leží Česká republika.

Pokud jde o vnitropolitickou situaci, tak se ČSSD musí vyrovnat s neslavným
výsledkem v krajských volbách. ČSSD prý pracuje dobře, ale má jednu
slabinu. „Jediné, co se nedaří sociální demokracii, je přesvědčit
občany, že to, jak se nám daří, je zásluhou sociální demokracie,“
konstatoval.

Předseda vlády Bohuslav Sobotka (ČSSD) údajně několikrát ukázal, že
dokáže zabrat, pokud je potřeba. „Tváří sociální demokracie je náš
premiér. Občané musí vidět, že jim ČSSD rozumí, že chápe jejich obavy
a že jim vyjde vstříc,“ uznal Hamáček.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Návrh rezoluce o impeachmentu Hollandea zaslali do Elysejského paláce

Předseda Národního shromáždění Francie Claude Bartolone předal
představitelům výkonné moci návrh rezoluce o impeachmentu prezidenta země
Francoise Hollandea, oznámila agentura France Presse.

Dokument podepsalo 79 poslanců, mj. vedoucí frakce strany Republikánů
Christian Jacob, který návrh oficiálně prezentoval, a bývalý ministerský
předseda Francois Fillon. Zástupce této strany tvrdí, že později se k
rezoluci připojí ještě několik desítek členů frakce. Procedura si
vyžaduje, aby byli prezident a premiér o této iniciativě informováni.

Otázku dalšího osudu rezoluce má vyřešit zvláštní byro parlamentu: bude-li
dokument uznán za právoplatný co do jeho formy a obsahu, bude předložen k
projednání právní komisi dolní sněmovny Shromáždění. V případě
zahájení procedury impeachmentu zřídí obě sněmovny Shromáždění
Vysoký soud, který bude muset vyřešit otázku pravomoci hlavy státu.

Bývalý premiér Fillon, který rezoluci podepsal, přitom uznal, že tato
iniciativa nemá žádnou šanci na úspěch, protože její realizace si
vyžaduje parlamentní většinu, kterou pravice nemá.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Tereza Spencerová: Novičok? Jako houska na krámě, má to leckdo. Putin po
večerech nad čoudícími kádinkami vyvíjí nové zbraně. Ty plky a bláboly
o Rusku... V Evropě hrozí obrovské násilí imigrantů

OKNO DO SVĚTA TEREZY SPENCEROVÉ „Začíná v tom být docela chaos a z ‚tajuplné‘
látky se pomalu stává houska na krámě,“ komentuje editorka Literárních
novin a analytička Tereza Spencerová dohady o tom, kde všude po světě
existuje látka Novičok, která ohrozila na životě ruského a britského
agenta Sergeje Skripala. Na výsledky vyšetřování si Spencerová ráda
počká, nicméně dlouhodobá poškození vztahů s Ruskem nečeká. „Putinovi
mezitím ke znovuzvolení blahopřál i Donald Trump a prý si pohovořili
vřele a konstruktivně, dokonce ti dva mají v plánu, že se už někdy brzy
sejdou. Prý že mít s Ruskem dobré vztahy je lepší než mít vztahy
špatné, tvrdí ten ‚ruský agent‘ Trump,“ zdůrazňuje analytička v
rámci pravidelného shrnutí týdenních událostí na ParlamentníchListech.cz.

Tak nám to stále skřípe kolem Skripala. Britská premiérka je opatrná a
mluví o tom, že agent byl zasažen „látkou typu, který byl vyvinut v Rusku“,
ne tedy že by to v Rusku bylo přímo vyrobeno. Bývalý britský diplomat
tvrdí, že z veřejně dostupných ingrediencí Novičok vyrobil Írán a
Rusové dokonce naznačují, že není nijak těžké to vyrobit. Jak je to tedy
fakticky s látkou, kvůli které leží v nemocnici v ohrožení života Sergej
Skripal a jeho dcera?

Upřímně, „kauza Skripal“ mě více méně přestala nějak přehnaně
zajímat před pár dny, když velení britské policie oznámilo, že jim
vyšetřování zabere ještě „celé měsíce“. Klidně si na výsledky
počkám. Protože v mezidobí tu beztak máme jen haldy různých proklamací,
kdo za co „s největší pravděpodobností“ může nebo nemůže, to vše
střižené soutěží mezi britskými ministry, kdo pronese na adresu Ruska
větší zhovadilost nebo rovnou nadávku. Nejnovějším příkladem je šéf
britské diplomacie Boris Johnson, který včera obvinil Rusko, že využije
fotbalový šampionát jako Hitler olympiádu…

Nicméně, jistě, objevují se samozřejmě i zajímavosti. Z hlediska
politického vývoje kolem kauzy je veledůležité, že Berlín vše vnímá
jen jako „bilaterální“ záležitost mezi Británií a Ruskem a že i EU
sice mluví o solidaritě s Británií, ale v zásadě jen opakuje opatrnické
britské formulace o „nervové látce typu, který byl vyvíjen v SSSR“,
což Rusko s celou záležitostí vlastně nijak nespojuje. Pizza od nás za
rohem s Itálií taky nemá nic moc společného.

Zmiňujete Írán. Tam onu záhadnou látku typu Novičok – v SSSR ale této
kategorii říkali Foliant – vyvinuli pod dozorem Mezinárodní organizace pro
kontrolu chemických zbraní (OPCW) už v roce 1992 a současně zveřejnili
způsob výroby i metody detekce. Prestižní magazín New Scientist s
odvoláním na západní experty tvrdí, že si poté svého „Nováčka“
legálně vyrobilo mnoho zemí, přičemž týž Boris Johnson, jeden z
hlavních „hooligans“ celé kauzy, najednou v rozhovoru pro Deutsche Welle
přiznává, že tuto látku mají i britští armádní chemici ve svých
laboratořích v Porton Down, pouhých 16 kilometrů od místa, kde byl Skripal
se svou dcerou otráven. No, zkrátka, začíná v tom být docela chaos a z „tajuplné“
látky se pomalu stává houska na krámě. A do toho se v Rusku jakoby
pučením množí „autoři“ Novička; všichni o sobě tvrdí, že jsou ti
jediní praví a ostatní jsou jen lžiautoři, kteří houby vědí, protože
„pravdu znám jen já“…

Takže si klidně těch pár měsíců počkám, s čím přijde britská
policie, ale mám dopředu silný pocit, že to nebude nic moc přesvědčivého,
i proto, že je to už mimořádně zpolitizovaná záležitost. Takže to
nejspíš dopadne jako s Litviněnkem. Tehdy byla ministryní vnitra shodou
okolností ta samá paní Mayová, co dneska dělá premiérku, a výsledná
zpráva jejího úřadu se topí v obratech typu „nejspíš“, „pravděpodobně“,
„možná“…

Nahlédněme na věc z hlediska diplomatického a politického. Co se děje, aby
bylo objasněno, kdo to provedl? Jak vnímáte argumentaci ve stylu „naši
spojenci to tvrdí, tak jim budeme věřit“? Co říci na výzvy, ať odsud
vypakujeme desítky ruských diplomatů? Což tedy říká třeba Ivan Gabal,
který chce vyhošťovat už roky. Jakou škodu ve vztazích EU a Ruska případ
způsobil a jak zasáhne naše vztahy s Ruskem to, že Rusové obviňují i nás
z toho, že Novičok máme?

Myslím, že pro objasnění celé záležitosti se toho – přinejmenším v
politické rovině, kterou máme možnost vidět – neděje nic. Britové
odmítají předat vzorky Rusům, kteří tvrdí, že by na základě analýzy
uměli najít výrobce, a místo toho čekají na experty OPCW, kteří by měli
potvrdit britskou „pravdu“. A možná, že ji i potvrdí, protože v Sýrii
běžně přebírají vzorky různých látek od Al-Káidy a Bílých přileb,
které shodou okolností také platí hlavně Británie, a na jejich základě
pak ukazují na „Asadovy chemické útoky“. Uvidíme tedy, co bude, ale i
britští experti uvádějí, že testování vzorků zabere alespoň tři
týdny. Je hezké, že máme na Západě pár politiků, kteří „vše vědí“
mnohem dřív než experti…

A to, že máme slepě věřit všemu, co říkají naši spojenci? Víte,
dobrovolnou kapitulaci vlastního rozumu tak nějak ze zásady odmítám, tím
spíš, jak už jsme si řekli, ruce pryč od „kauzy Skripal“ dává i EU v
čele s Německem. Putinovi mezitím ke znovuzvolení blahopřál i Donald Trump
a prý si pohovořili vřele a konstruktivně, dokonce ti dva mají v plánu,
že se už někdy brzy sejdou. Prý že mít s Ruskem dobré vztahy je lepší
než mít vztahy špatné, tvrdí ten „ruský agent“ Trump. V současné –
na pohled vyhrocené – situaci Putinovi ostatně blahopřál i unijní šéf
Jean-Claude Juncker a poněkud překvapivě třeba i estonská prezidentka
Kersti Kaljulaidová, byť Pobaltí patří k největším odpůrcům Ruska v
Evropě. Tak nevím, jaké spojence bychom to měli podporovat. Klauna Borise
Johnsona? Chápu naše „bojovníky proti Rusku“, že se snaží na kauze, o
níž vlastně nikdo nic neví, našlehat nějaký „kapitál“, ale dělají
to vesměs tak nešikovně, až hloupě, že si tím sami pod sebou
podřezávají větev a znevěrohodňují to, co hlásají.

Co se týče ruského obvinění, že jsme Novička vyráběli i v Česku, tak
to samozřejmě neznamená, že by současně tvrdili, že by se v Salisbury „útočilo“
právě českým produktem. Není ale od věci připomenout, že jej – i s
chemickým vzorcem – popsali čeští armádní experti oficiálně
přinejmenším už v roce 2009 čili tuto látku už nějakou dobu známe a
zcela jistě i umíme vyrobit. Osobně bych přitom ruské „obvinění“, že
Novičok mohl pocházet od nás, nepovažovala až za takovou hanbu, nebo snad
dokonce urážku, protože je to naopak důkaz vyspělosti našich kapacit.
Přece když to umějí vyrobit v Íránu…

Ale vážně, to samozřejmě neznamená, že by v Salisbury byl použit „český“
Novičok, který podle ministra Stopnického ani nemáme. Když se tak rádi
chlubíme vojenskými chemiky, tak je přece logické, že na něčem cvičit
musí, ne? Šéf Vojenského výzkumného ústavu v Brně to svým způsobem
potvrdil, když konstatoval, že se otravné látky v České republice
vyrábějí, ale výlučně pro laboratorní účely, kvůli otestování jejich
vlastností. Zkrátka, myslím, že to vše ve finále naše vztahy s Ruskem
nijak nezhorší, a ani nevylepší. Nestane se nic.

Jako na potvoru vychází kniha „Biologická bezpečnost v Putinově Rusku“.
Ta tvrdí, že Putin se chystá vyvíjet zbraně na bázi genetiky a
psychofyziky. Což nejsou chemické zbraně, které jsou zakázané, ale mohou
to dle vyjádření, které prý ruský prezident přímo poskytl, zbraně
mocné jako ty jaderné. A prý jde o výzkum na čistě obranné bázi. Jak
jste z toho moudrá?

O té knize nic moc nevím, kromě recenzí, které jsem si kvůli vaší
otázce našla na internetu, a stejně tak netuším nic moc ani o jejích
autorech. A přiznám se, že netuším ani, co přesně by mohla být ta
psychofyzika… Obecně ale platí, že mocnosti vyvíjejí spousty
roztodivných zbraní, a tak mě to nepřekvapuje. Vůbec, je to hodně
zvláštní, kolik energie lidstvo vynakládá na hledání nových způsobů,
jak se navzájem vybít. Jen mě baví představa, kterou navozujete v otázce,
že Putin po večerech, když se už konečně pro ten den dovměšoval do chodu
celého světa, lehce uondaně usedá v Kremlu za stůl plný čadících
kádinek a začíná cosi vyvíjet třebas na té „bázi genetiky“…

Ačkoliv je Putin do značné míry nenáviděn na Západě, v Rusku drtivě
vyhrál prezidentské volby. Mají ho ti Rusové tak rádi, nebo jsou
masírováni médii, z nichž všechna důležitá kontroluje Kreml? Už i
někteří čeští pozorovatelé, kteří Putina opravdu nemají rádi, tvrdí,
že většina Rusů ho nejspíš skutečně zvolila, do určité míry
dobrovolně. A jinak, mnozí temně hartusí, že teď bude Putin mnohem
tvrdší, protože už má „své jisté“. A že až se mu začne hroutit
ekonomika, rozpoutá zase nějakou tu válku, aby si zvedl procenta obliby. Co s
tím?

Putin vyhrál s přehledem a nikoho soudného to snad nepřekvapilo. My si tady,
na Západě, umíme nezměrnou péčí médií a politiků vytvářet jakési
virtuální světy, které nemívají s realitou nic moc společného, a často
dokonce vůči realitě bývají v přímém protikladu. A pak máme problém
onu realitu popisovat, přičemž právě Rusko je jedním z dokonalých
příkladů: Putin tedy vyhrál, protože Rusové volí z donucení, ze strachu,
teď konečně se ho začněme bát, protože teď už „může cokoli.“,
jako kdyby bylo předtím něco jinak a jako kdybychom ty „ruské tanky na
našich hranicích“ nevyhlíželi už posledních pár let… Omlouvám se,
ale už podobné plky dávno nečtu a neposlouchám, natož abych měla potřebu
je nějak komentovat.

Přitom ale tak nějak ve skrytu duše doufám, že alespoň lidé v
rozhodujících státních pozicích a úřadech realitu znají a že všechny
ty antiputinovské „zasvěcené“ a vesměs katastrofické bláboly jsou
určeny jen pro „lid“, aby v rámci tohoto prostinkého, až komiksového
výkladu světa věděl, kdo je ten „hodný“ a kdo ten „zlý“. Protože
pokud by vrcholní politici opravdu věřili tomu, co mnozí sami veřejně
prohlašují, tak pánbu s námi. To by nás pak Rusko fakt mohlo jednou
nepříjemně překvapit. Ale mohli bychom si za to sami.

Turci se i nadále chovají poměrně brutálně v Afrínu, lidé před nimi
prchají. Na Al Džazíře jsme ovšem mohli vidět starce z jakési vesnice v
oblasti Afrínu, jak máchá rukama a hlásí do kamery, že všechno je úplně
v pořádku a všichni se mají vrátit. Následovaly záběry, jak Turci
rozdávají humanitární pomoc. Co ti Kurdové vůbec blbnou, řekl by si asi
divák? Jinak, turecká armáda chce prý obsadit i Manbídž, který je vedle.
Kde se Turci zastaví a co je jejich cílem? Eliminace všech kurdských
samospráv na severu Sýrie?

Jistě, ani Afrín stejně jako většina Sýrie není žádná homogenní
oblast, a tak v něm nežijí jen Kurdové, a i pro ně beztak platí, že „Kurdů
je hodně a jsou různí“. Extrémním příkladem budiž skutečnost, že i v
řadách sunnitského džihádistického předvoje turecké armády do Afrínu,
tedy z našeho pohledu „proti svým“, vstoupily také oddíly kurdských
sunnitských muslimů. Turecká média v uplynulých dnech ukazují skupiny „místních
obyvatel vítajících osvoboditele“, v tureckém Gaziantepu už zasedá
jakási „městská rada Afrínu“, která je prý složená z „místních
Syřanů“, rozhoduje o rekonstrukci oblasti za turecké peníze. Sám turecký
prezident Erdogan tvrdí, že si nehodlá Afrín ponechat, ale předá jej do
rukou „skutečných vlastníků“, byť aktuálně není až tak úplně
jasné, kdo že to bude. Těch možností je poměrně dost.

A ano, nyní má Turecko podle všeho v Sýrii na mušce Manbídž, v němž
kromě kurdských milicí působí také americká komanda. Ankara po
Washingtonu chtěla, aby se z Manbídže stáhl a vzal s sebou i ozbrojené
Kurdy, ale než se o tom začalo reálně jednat, tak padl ministr zahraničí
Tillerson a na jeho místo má přijít bývalý šéf CIA Pompeo. Je
považovaný za jestřába, a tak se pravděpodobnost turecko-amerického
střetu o Manbídž zase o něco zvyšuje, ale spíš jen kdesi v „diplomatickém
zákulisí“. Na skutečnou vnitroalianční válku v rámci NATO fakt
nevěřím.

Nicméně, Manbídž se bude muset „nějak“ vyřešit, načež mají Turci
podle všeho v plánu postup podél hranice až do Iráku, kde už obnovili
nálety na tamní pozice kurdských oddílů hlásících se k „turecké“
Straně pracujících Kurdistánu. Bagdád s tím souhlasí, protože se tím
vyřeší i část jeho vlastního „kurdského problému“. Takže k vaší
otázce: Tureckým – ale současně i syrským, iráckým a íránským –
cílem je postupná likvidace ozbrojených Kurdů a jejich silou prosazovaných
nároků na území a tím i plánů na ustavení nějakých územních entit.
Jinými slovy, nějaký nezávislý Kurdistán je znovu odsouván do říše
virtuální reality. I když, pravdou je, že „nezávislost“ jakéhokoli z
těch všech možných Kurdistánů, by beztak byla – vzhledem k zeměpisné
poloze uprostřed nepřátelských regionálních mocností – jen iluzí.
Takový „státní“ útvar by se musel plně spolehnout na „letecké mosty“
ze světa kdesi za regionem, nebyl by s to profitovat z ropy nebo plynu, stal by
se plně závislým na vůli či nevůli vnějších sponzorů. V tomto ohledu
by se tak situace vlastně oproti té současné nijak zásadně nelišila.

Z velmocenského hlediska se mluví o tom, že Kurdy podrazili jak Američané,
tak Rusové. Dějí se turecké operace v oblasti s jejich tolerancí? A
signalizuje to snad, že se mocnosti míní dohodnout na trvalém rozdělení
Sýrie? Zmocněnec OSN Stefan de Mistura v Ženevě pronesl, že model
rozdělení Sýrie by nezastavil násilí a že klid nebude, dokud se do
vyjednávání nezapojí i ty strany, které dosud stojí stranou, zejména prý
„sunnité“. Co tím myslel? Měl pravdu?

Ten pojem „podraz“ v zásadě asi použít lze, i když s určitými
výhradami, protože je konkrétně v Sýrii řeč především o afrínských (až
krajně) levicových Lidových obranných jednotkách (YPG), což je ovšem jen
malá část kurdské komunity jako takové. Rusové si „umyli ruce“ poté,
co se je marně snažili přesvědčit, aby vrátili Afrín do rukou Damašku a
teprve potom vyjednávali třebas o nějaké autonomii. Američané je
používali jako pozemní nájemnou sílu k boji proti Daeši, ale proti Turecku
je nijak nebrání. Je fakt, že před pár dny Washington varoval Turky před
humanitárními důsledky jejich invaze do Afrínu, ale jsou to jen slova,
která zradikalizovanou část Kurdů jen sotva uspokojí a přesvědčí, že
je USA nezradily. A zatímco Sýrie vyzývá Turky, aby se stáhli z jejího
území, Rusko s Íránem přihlížejí, jak Turecko boří dosavadní
americko-kurdskou koalici a tím fakticky i snižuje americké možnosti
ovládat rozsáhlé oblasti Sýrie, jak tomu bylo doposud. Fakt by mě zajímalo,
co hodlají s „namlsaným“ Tureckem dělat potom… Jistě to bude jedno z
hlavních témat jejich summitu, který je plánován na počátek dubna.

Tím se ovšem plavně dostávám k tomu, že bych na trvalé rozdělení Sýrie
mezi mocnosti dneska už moc nesázela. Ještě před takovými dvěma třemi
roky ta možnost reálně existovala, ale nezadařilo se. Remízy jsou totiž
očividně jaksi „neamerické“. Ve finále se proto bude bojovat až do
konce, klidně ještě i několik let, i když nejspíš jen v několika
relativně omezených lokalitách. Důležité přitom ale je, že sunnité se
do stabilizačního procesu už přece jen zapojují. Lednová – a na Západě
dost vysmívaná – „syrská národní konference“ v ruském Soči sice
nebyla zcela reprezentativní, ale přijeli tam mimo jiné i velitelé
sunnitských rebelů z jihu Sýrie, z Dar´á. Po návratu je za to sice jejich
spolubojovníci zatkli, ale po pár dnech je propustili. Ještě před rokem
dvěma by je přitom popravili za „vlastizradu“. Chci říci, že vše se
vleče a viditelný pokrok bude trvat ještě dlouho, ale přesto se v Sýrii
„cosi mění“. A jestli Mistura těmi „sunnity“ myslel Al-Káidu nebo
zbytky Daeše či dalších teroristů, tak to fakt nevím. Ale kdo by s nimi
jednal, že?

Mimochodem, je vcelku ilustrativní, že „kšeftsman“ Donald Trump nabídl
Saúdům, kteří sunnitské teroristy (nejen v Sýrii) podporují, že
americká armáda v Sýrii zůstane a bude bojovat proti Damašku i íránskému
vlivu, ale jen pokud feudálové „vysolí“ čtyři miliardy dolarů. Armáda
té „pochodně světové demokracie“ otevřeně v žoldu tmářských
Saúdů! Svět je fakt bizarní. Pořád přemýšlím, proč si neřekl o víc…

V Německu se začali mezi sebou mlátit Turci a Kurdové. Jak si vysvětlujete,
že vzájemná nenávist trvá, i když jsou stovky kilometrů od domova? Proč
to ti lidé nedokáží hodit za hlavu a neradují se z toho, že blahobytně
žijí v Německu? Jak tohle může skončit?

Proč vzájemnou nevraživost a napáchané zločiny, ať už válečné, nebo
teroristické, nehodí za hlavu? Válku si každý nese v sobě a s sebou a
každý ji vnímá jinak. Jistě že se většina Kurdů i Turků k násilnostem
nepřipojí, ale pro citelné „zneklidnění“ osmdesátimilionového
Německa postačí ve skutečnosti jen pár tisíc radikálů z obou stran.

Jak to může skončit? Klidně i hodně špatně – Turecko nyní „zkoumá“
původ zbraní, které mají kurdské milice v Sýrii nebo Iráku, nemluvě o
kurdském „undergroundu“ v samotném Turecku. Pokud „někdo“ bude chtít,
našlehá se příslušná hysterie a s ní naroste i počet terčů,
samozřejmě i v Evropě. A když si k tomu přičtete možnost, že by v
Evropě mohla navíc propuknout „dovezená válka“ třeba mezi sunnity a
šíity, muslimy a Židy, Araby, Turky a Afričany, znásobeno už dnes
působením třeba čečenských náboženských komand a čistě zločineckých
klanů původem snad ze všech koutů třetího světa… Neveselo, truchlivo.

Co bychom měli v příštích týdnech sledovat?

V té záplavě krizových situací si jistě každý tu svou „oblíbenou“
vybere sám…

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Kohoute, ty debile. Umělcova slova o naší kultuře coby lejnu mají drsné
dozvuky

Performer Milan Kohout minulý týden užasl nad tím, že Evropa nechává
uprchlíky v bahně na řecko-makedonské hranici. Evropany označil za „svině“
a evropskou kulturu za „smradlavé hovno na tváři světa“. Na svá
tvrzení obdržel řadu reakcí, vesměs nesouhlasných. S jejich pisateli se
rázně vypořádává.

Odpověď na komentáře k tomuto článku:

http://www.parlamentnilisty.cz/arena/monitor/Jsme-svine-a-nase-kultura-je-smradlave-odsoudil-nas-vsechny-Milan-Kohout-A-strhlo-se-peklo-426464

Až na pár výjimek rozum používajících vidím, že se na moji kritiku
západní křesťanské civilizace opět ozvaly potrefené husy.

Ale v jejich kejhání už je cítit trocha nejistoty nad vlastními
vlasteneckými pravdami, nad pravdami vystavěnými na historicky chatrných a
práchnivých kůlech „národa slavného praotce Čecha“, který přece za
nic nemohl a nikdy nikomu nic neudělal, ba právě naopak byl vždy jen
nespravedlivě utiskován. Já jsem přeci naprosto nevinný, vztekle odsekává
Čech a dnes a denně si myje ruce v úkrytu před očima velkých mocností
naší západní křesťanské civilizace, ale vždy je k nim na veřejnosti na
oko přichýlený a ochotný se s nimi za svoji loajalitu dělit o velký
evropský historický lup. Já nic, já jen muzikant, a ne zloděj, říká ale
Čech, na mně nemůžete chtít nějaké zásadní kroky či spoluzodpovědnost,
já si chci jen v klidu zahulené putyky popíjet pivko, cpát se vlastnoručně
utopenými domácími utopenci a s ničím nemít nic společného. Co bych si
sem bral nějaký „čmoudy“, kteří by mě ujídali z mého nakradeného a
dle mého soudu malého koláčku.

Přitom ale, milý nevinný Čechu, každý poslední vesnický kostelíček
připomíná tvoji českou spoluvinu na příšerných zločinech křesťanství,
které toto náboženství jako nosná ideologie západního impéria
provádělo a dodnes provádí ve všech koutech světa. Křesťanství, které
vyvraždilo v historii rekordně největší počet lidí po celém světě.
Křesťanství, které, ve jménu svého vymyšleného boha vybíjelo
nemilosrdně stamiliony pohanských nepokřtěných „lidozvířat“ v
násilně zabraných koloniích, tak jak je definoval odporný manuál na
dominanci západní civilizace nad zbytkem světa nazývaný Bible.
Křesťanství, které nastartovalo nekontrolovatelné drancování
přírodních zdrojů a kapitalismem roztáčený konzumerismus způsobující
ekologický kolaps na celé zeměkouli.

Ale já „Čech obecný a nevinný“ si jen zpívám v našich kostelíčcích
Rybovy mše a zbožně hledím na zohavenou mrtvolu přibitou na zkřížených
prknech. Ach, jak se cítím nevinný, vždyť můj Ježíš byl pořád se mnou
přibitý na kříži v mém kostelíčku, když vedli statisíce mých
spoluobčanů věřících v judaismus na jatka, když vedli statisíce mých
romských spoluobčanů do kremačních pecí, když za mé osvobození od
nacismu umíraly statisíce ruských mladíků a můj Ježíš proti tomu
neudělal ani hovno. A když to neudělal on, co já, Čech, mám za něj něco
dělat, já jsem přece tak dobrý a hodný.

Není divu, že se laskavý český člověk příšerně nasere, když mu
někdo připomene jeho spoluzodpovědnost za zločiny celé západní
křesťanské civilizace a začne hrdinným hlasem vykřikovat něco na způsob
českého Tondy sondy či Lukáše, jednoho z Ježíšových kámošů, viz:

Tonda Sonda, 16. 3. 2016 14:53:38

Kohoute hloupej, já jsem žádnou válku nevyvolal, já mám svědomí čisté.
Nevnucuj lidem nějakou kolektivní vinu, my neválčíme, ani jsme o válce
nerozhodovali, tak nemáme povinnost někoho krmit a šatit. Víš Kohoutku, o
životě víš teda uplný HOUNO... Prý... z valek, ktere jsme sami vyvolali...
To je dement! Češi žádnou válku nevyvolali, ty DEBILE!!!

Lukáš Rejnek

tahle osoba by měla být zbavena českého občanství, Lukáš Rejnek, 16. 3.
2016 21:43:46

je to možné??? JAK DOSÁHNOUT TOHO, ABY TENHLE HAJZL NEBYL ČECH??? bylo by
skvělé, kdyby zemřel... takový hnůj nemá právo chodit po české zemi...

Teď mě napadá performance, kterou jsem dělal, abych otestoval ochotu k
vyčištění společnosti od neblahého vlivu křesťanství. Na festivalu v
Brně jsem vymyslel následující performanci.

Všiml jsem si, že centrum Brna je obtočeno křesťanskými kostely, jakoby
škrtící oprátkou kolem krku, na kterém by mohla stát racionálně
přemýšlející hlava.

Proto jsem sepsal a nabídl lidem brněnským petici, ve které jsem navrhl
zboření těchto kostelů, aby se urbanisticky uvolnil střed Brna a jeho
obyvatelé mohli opět rozumně a svobodně dýchat.

Zde je záznam mé performance, na kterém můžete posoudit, zdali jsem uspěl,
či nikoliv.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Použijme sílu, vyzývá exvelvyslanec Kolář

O tom, jak bychom měli na včerejší teroristické útoky zareagovat, se na
serveru IHNED.cz zamýšlí bývalý diplomat Petr Kolář.

Teroristé podle něj chtějí vyvolat chaos a paniku, zastrašit nás a
paralyzovat. Také chtějí, abychom opustili principy a hodnoty, na kterých je
naše společenství postaveno. „Přáli by si, abychom se v šoku z útoku
snížili na jejich úroveň a potvrdili tak teze o prohnilém a veskrze
špatném liberálním Západě, jehož civilizaci je potřeba vymýtit i s
kořeny z povrchu zemského,“ píše Kolář.

Podle něj je jedinou možnou odpovědí semknutí se k obraně ideálů svobody
a tolerance, a to prostředky, které jsou nám vlastní. „Přestaňme se
ostýchat šířit prostor humanismu a demokracie ve světě. Likvidujme
nepřátele liberální demokracie a proponenty nenávistné militantní
islamistické ideologie všude, kde se nacházejí,“ vyzývá.

Celý text je ZDE

Naše strategie podle Koláře musí vycházet z toho, že v miliardovém
světě muslimů nejsou všichni naši nepřátelé a že militantní islamismus
nejvíc ohrožuje muslimy samotné. „Hledejme a podporujme ty, kteří se od
barbarství a fanatismu perverzně omlouvaného náboženskými pohnutkami
distancují. Podpořme muslimy, kteří chtějí být našimi spojenci,“
píše Kolář.

Závěrem upozorňuje, že máme co ztratit. A proto stojí za to bojovat.
Ovšem bez obětí se to neobejde. „Nechceme-li ale obětovat to nejdražší,
tedy život ve svobodné, tolerantní a prosperující společnosti, zadarmo to
nebude,“ uzavírá Petr Kolář své zamyšlení nad včerejšími útoky v
Bruselu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Komedie a vážné ohrožení. Generál Randák má zásadní poznámky k dění
posledních dnů

ROZHOVOR Bývalý ředitel civilní rozvědky generál Karel Randák nechápe
nadstandardní bezpečnostní opatření při návštěvě čínského
prezidenta Si- Ťin-pchinga v České republice. „To, co se dělo, je podle
mého názoru komedie. Tohle patolízalství a lokajství se nám jednou vymstí.
A přijde mi dost nepochopitelné, že Číňané, kteří tam byli, mají
vůbec odvahu napadnout naše lidi,“ prohlásil generál Randák a kritizoval
i chování české policie, jejíž zásahy proti českým občanům považuje
za naprosto neobjektivní.

Připadala vám bezpečnostní opatření v průběhu návštěvy čínského
prezidenta Si Ťin-pchinga v České republice adekvátní? Počet policistů v
ulicích neměl obdoby ani při někdejších návštěvách prezidentů USA a
Ruska Obamy a Medveděva nebo Putina. Hradčanské náměstí nebylo uzavřeno
ani při návštěvě Obamy, ani Jana Pavla II, dokonce ani při návštěvě L.
I. Brežněva v 80. letech. Myslíte si, že zrovna čínskému prezidentovi u
nás něco hrozilo ze strany evropských teroristů, čímž vysvětlovala
policie tak masivní nasazení?

Nedokážu posoudit, jestli tato bezpečnostní opatření byla tvrdší nebo
větší než při návštěvě amerického prezidenta.

Policie to potvrdila sama, protože odůvodňovala přísnější opatření
odkazem na terorismus v evropských metropolích. Myslíte si, že čínskému
prezidentovi skutečně u nás hrozil útok ze strany džihádistů?

Jestli policie větší nasazení vysvětluje tím, že teď dochází k
nárůstu teroristických útoků, je to podle mého názoru úplně mimo
realitu, protože nepředpokládám, že by někdo chtěl zaútočit na
čínského prezidenta. Není důvod. Dovedu si představit, že by na
čínského prezidenta chtěli zaútočit ujgurští separatisté. Ale kolik je
v České republice ujgurských separatistů a jaké tady mají zázemí? Z
tohoto pohledu se mi takové vysvětlení zdá mírně pokulhávající.

Teroristické útoky v Evropě by byly jistě důvodem k tomu, aby byla tak
silná bezpečnostní opatření přijata například při návštěvě
izraelského prezidenta. Ale nebyla zdaleka taková jako při současné
návštěvě nejvyššího představitele komunistického režimu. Není to
podivné?

Opravdu nechápu, proč byly takové policejní manévry. Já jsem shodou
okolností byl v době této návštěvy v Praze, to byla katastrofa. Praha byla
úplně paralyzovaná. Auto jsem musel nechat na okraji hlavního města,
protože okolí hotelů a celá magistrála byly neprůjezdné. A to opravdu
nebylo ani za dob, kdy tu byl na návštěvě americký prezident Obama.

Při státních návštěvách v minulosti byla určitá komunikace uzavřena
jen chvíli před tím, než kolona s představiteli jiné země projela, po
jejím průjezdu byl opět obnoven normální provoz. Jak si vysvětlujete, že
teď byly uzavřeny celé úseky hlavního města, i když čínský host už
byl úplně někde jinde?

Já si to nevysvětluji, nedovedu to pochopit. Jestli to měla být nějaká
generální zkouška na to, až tady bude hrozit nějaký teroristický útok,
nevím, ale vysvětlit si to nedovedu. To, co se dělo, je podle mého názoru
komedie. Asi jinak bych to nenazval, ale třeba se pletu, možná to mělo
nějaký racionální důvod, ovšem já ho tam nevidím. Nikdo ho navíc
neřekl, protože zdůvodnění teroristickými útoky v Evropě je nesmysl.
Teroristické útoky, jak známo, se čínských cílů vůbec netýkají. Kdy
naposledy došlo k nějakému teroristickému útoku na území Číny a kdo ho
spáchal? Z toho je potřeba vycházet. Lidi, kteří mají přístup do České
republiky nebo kteří mají volný pohyb po Evropské unii a kteří by
spáchali takový teroristický čin, tady prostě nevidím. Ale znovu říkám:
těžko hodnotit, když neznám pozadí a detaily. Někdo si prostě řekl, že
ukážeme čínskému prezidentovi, jak jsme schopní. Ale nakonec se to stejně
minulo účinkem, protože, jak jsem si někde přečetl, čínská strana
někde hodnotila narušení pořádku jako selhání policejních složek atd.
Zdá se, že jsme se nezavděčili.

Česká policie měla podle nich asi pozavírat všechny aktivisty ještě před
příjezdem čínské delegace, jak by to udělali v takovém případě
Číňané, nebo jak to udělala Kuba před příjezdem amerického prezidenta.

Patří nám to, protože tohle patolízalství a lokajství se nám jednou
vymstí. To je můj osobní názor.

Spekuluje se o zapojení čínské ambasády. Existuje důvodné podezření,
že organizovala čínské občany, převážela je autobusy na místa, kudy
projížděl čínský prezident, například i do Lán, vybavila je vlajkami a
zřejmě i pokyny, aby znemožnili protesty českých občanů. Podle bývalé
předsedkyně Poslanecké sněmovny Miroslavy Němcové jde o nepřípustné
vměšování čínské ambasády do života České republiky. Je takové
jednání ambasád cizích zemí standardní?

Standardní zřejmě v Číně je, že na takové události tam lidi naženou.
To je zřejmě běžná praxe. Znali jsme to nakonec taky. Za minulého režimu
při významných návštěvách byla Evropská třída, tehdy Leninova, plná
mávátek a vlajek.

Ale nenesli je cizí státní příslušníci jako dnes.

Já nevím, kde všechny ty Číňany vzali. Ale přijde mi dost nepochopitelné,
že Číňané, kteří tam byli, mají vůbec odvahu napadnout naše lidi, i
když ti tam šli s tibetskými vlajkami a ti Číňani s tím, dejme tomu,
nesouhlasí.

A jak jste vnímal jednání české policie, která lustrovala a dokonce i
zadržovala české aktivisty, kteří pokojně demonstrovali, zabavovala jim
tibetské vlajky, a podle záběrů z kamer nepostihovala fyzické napadání
Čechů Číňany?

Nechci říkat, že policie stála na straně Číňanů, ale vypadalo to tak.
Když to vezmete opačně, kdyby nějací Češi šli na pekingské náměstí
Tchien-an-men (Nebeského klidu – pozn. red.) a provolávali by slávu někomu,
s kým Číňané nesouhlasí, obávám se, že čínská policie by je před
rozhořčeným čínským davem nechránila, naopak by s nimi zametla jako s
nejposlednějšími provokatéry a zločinci. Tady jsme se dostali do nějakého
stavu, který dost dobře nechápu. Můžeme si říkat, že relace mezi námi a
Čínou má ekonomické konotace, mohou nás přesvědčovat, že čínské
investice v České republice budou něco, co nám tady zachrání ekonomiku.
Ale kdyby to tak stokrát bylo, nemůžeme se přece chovat takovýmto způsobem.
A překvapuje mne, že se tak hlavně chová policie, protože podle mého
názoru byly policejní zásahy naprosto neobjektivní.

Bylo vidět, že ze strany čínských vítačů docházelo k napadání
českých občanů, ale policie proti nim nijak nezasahovala, nezadržovala
pachatele, ale jejich oběti. Myslíte, že měla od někoho takové zadání?

Policie si musí udržet nadhled nad tím, co se v daném místě děje, ne
proto, aby se zavděčila nějakému svému nadřízenému a pokynu, který
dostala. Protože tohle vzbuzuje dojem, že se dostáváme zpátky do let
minulých, kdy policie byla ochotná splnit i ten nejnesmyslnější pokyn,
který před nějakou demonstrací dostala. Dostali zřejmě pokyn, že nesmí
být narušen hladký průběh státní návštěvy, že musí dávat pozor, aby
nebyly na Evropské třídě strženy čínské vlajky atd. To se opravdu
posouváme do pozice jakýchsi lokajů, lokajského vnímání věcí. Mně to
prostě nepřijde adekvátní. Ale možná, že nás, kterým to nepřijde
adekvátní, je málo. Kdyby se tato státní návštěva pojala stejně jako
jakákoli jiná, myslím, že by to veřejnost nezasáhlo zdaleka tolik, jak ji
to zasáhlo teď. V nahlížení veřejnosti na čínskou přítomnost v České
republice to bude mít jen negativní dopad. Jestli se chtěl někdo zavděčit,
tak se zavděčil, ale rozumná záležitost to určitě nebyla.

Když jste mluvil o tom, že policisté plnili nějaké pokyny, které zřejmě
musely přijít z vedení policie nebo dokonce Ministerstva vnitra, měl by
někdo vysvětlit, proč Policie České republiky nechránila české občany,
ale čínské občany, nebo se z možného selhání dokonce zodpovídat?

Jestli by se měl někdo zodpovídat, to opravdu nevím, protože ani jistě
nevím, jestli policisté nějaký pokyn dostali. Pokud ho dostali, tak by se za
to někdo asi zodpovídat měl, protože ty zásahy podle mého názoru nebyly
objektivní. Pokud takový pokyn nedostali, a přesto se tak chovali, je to
ještě horší situace, protože pak je někde systémová chyba. V prvním
případě dobrá, poslouchali pokyn, který dostali, nakonec je to vojensky
organizovaná bezpečnostní složka, takže jsou povinni poslouchat rozkazy,
pokud nejsou vysloveně protizákonné. Ale pokud je nedostali a chovali se
takhle, tak prostě máme špatnou policii, to se nedá jinak říci, protože
není schopna jednat a objektivně posoudit, kdo vlastně ten binec na ulicích
dělá a kdo ne.

Ekonomická stránka věci je pro českého prezidenta a jeho okolí zjevně
prvořadá, nad otázkou lidských práv. Ale v této souvislosti by se měla
zohlednit i bezpečnostní otázka. Bezpečnostní informační služba před
časem upozornila na infiltraci čínských rozvědných aktivit do českých
politických a státních struktur. Myslíte si, že je tady bezpečnostní
riziko?

O tom už se mluvilo mockrát. Mne zaráží několik věcí. Bezpečnostní
informační služba, a já nejsem jejím fanouškem, vyhodnotila jako
bezpečnostní riziko pronikání čínských investic do nějakých
strategických odvětví, například telekomunikací. Takže by nedoporučovala,
aby se Číňané dostávali například do některých společností, které
tady k té kritické infrastruktuře patří. A jaký je výsledek? Na
Pražském hradě si nakoupili čínské telefony Huawei, o kterých si nikdo
rozumný nemůže dělat iluze, že by do jejich systémů neměla čínská
strana tzv. zadní vrátka. Z toho je patrné, že v tomto případě, někdo
nepřikládá sebemenší váhu tomu, co Bezpečnostní informační služba ve
svých výročních zprávách píše. A ten někdo je bohužel nejvyšší
státní představitel, protože ten by mohl říci, tyhle telefony nekoupíme,
koupíme nějaké jiné. Jestli je pod vlivem nějakých poradců nebo
byznysmenů, kteří mají s čínskou stranou něco společného, je věc jiná.
Svědčí to o tom, že zřejmě ano. Nebo to dělá prostě naschvál, což je
samozřejmě možnost, kterou také nelze vyloučit.

Není přece tajemstvím, že velmi aktivním ve vztazích s Čínou je
nejbohatší Čech Petr Kellner. Zúčastnil se návštěvy Miloše Zemana v
Číně, prezident dal dokonce přednost při zpáteční cestě jeho letadlu
před vládním speciálem. A samozřejmě Kellner nechyběl ani u jednání s
čínskou stranou v Praze. Myslíte si, že i tyto zájmy hrají roli v
přeceňování významu vztahů s Čínou?

Já si vybavuji, že před několika lety mi jeden novinář z týdeníku
Respekt, který operoval s informací, že skupina PPF chce krátce po svém
vstupu do společnosti O2 svůj podíl prodat Číňanům, položil hypotetickou
otázku, jestli bych považoval za bezpečnostní riziko, pokud by taková
společnost byla vlastněna Číňany. Já jsem tehdy na hypotetickou otázku
dal hypotetickou odpověď, že by to podle mne bylo bezpečnostní riziko,
protože O2 v rámci provozování telekomunikačních sítí disponuje
neuvěřitelným množstvím dat, osobních údajů o uživatelích telefonů
atd. A kdyby došlo k tomu, že by se k těmto informacím Číňané dostali,
bude to bezpečnostní riziko pro Českou republiku. Strhlo se téměř peklo.
Byl jsem opravdu upřímně překvapený, že lidé ze skupiny PPF se cítili
nesmírně dotčeni tím, proč se tak vyjadřuji. Tvrdili, že PPF tyto úmysly
nemá a že je to poškozuje, když se takové názory objevují na veřejnosti.
Já jsem jim tehdy odpověděl, že to byla hypotetická otázka a hypotetická
odpověď. A dneska jsem si koupil Lidové noviny a tady je titulek přes celou
stránku: Na družbě s Čínou vydělá nejvíc Kellner. Tam je to navázáno
na Home Credit, nicméně je třeba si uvědomit, že bezpečnostní riziko tu
existuje, protože O2 je společnost, která je strategická pro Českou
republiku, má x dat důležitých pro bezpečnost občanů České republiky.
Prodat něco takového, já o tom nevím, že by to tak mělo být, ale může
se to klidně stát, by bylo bezpečnostní riziko. Dosavadní čínské
investice do fotbalu, piva, nemovitostí jsou legrace. Ale v okamžiku, kdy se
tady začíná mluvit o energetice, o ČEZu, jde o další značné
bezpečnostní riziko, protože energetika je strategické odvětví. Elektřina
je to nejzákladnější, co stát má. Bez ní nefunguje nic, proto je to ta
nejstrategičtější surovina, která vůbec existuje. Od té se v dnešní
době odvíjí všechno.

Zdá se, že jsme se nepoučili. Dnes přicházejí města a obce na to, jakou
chybou bylo, když prodávaly cizím firmám vodovody. Nepřijdeme na něco
podobného, pokud půjde o další strategické odvětví.

Nepoučili jsme se a vnímám jako skutečně velké bezpečnostní riziko,
pokud k tomu dojde. A kdo poukazuje na to, že jsme prodali tzv. rodinné
stříbro jako Škodu Auto a osvědčilo se to, musím namítnout, že auta a
komunikace nebo energetika je nesrovnatelná záležitost.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Byla objevena ideální metoda výcviku psa

Britská nezisková organizace Guide Gogs sestavila program, který podle
tvrzení odborníků pomůže ideálně vycvičit psa, aby mohl žít v lidském
prostředí. Metoda byla popsána v článku zveřejněném v časopise Applied
Animal Behaviour Science.

Jedním z hlavních úkolů cvičitele je seznámit svého domácího mazlíčka
s co možná největším počtem lidí, povrchů a míst během prvních šesti
týdnů života, vysvětlují odborníci.

Štěňata se rodí hluchými a slepými, proto první dva týdny výcviku
musíte zasvětit dotykovým vjemům: pejsky je nutné hladit, objímat,
kartáčovat měkkou štětinou a zabalovat do deky z měkké tkáně.

V pátém a šestém týdnu je nutné seznámit štěně s co možná
největším počtem lidí. Jak uvádějí věci, štěně by mělo být
vystaveno mužům s plnovousem nebo knírem a lidem nosícím brýle, čepice
nebo klobouky. Aby se zvíře nebálo neobvyklých událostí, odborníci
doporučují, abychom před nimi rozevřeli deštník. Na této etapě psa
rovněž dávali před zrcadlo, aby si zvykl na svůj vlastní odraz.

Podle vědců na konci experimentu štěňata bez problémů komunikovala s
lidmi a k osmému měsíci byla mnohem pozornější, což je velmi důležité
pro další výcvik.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Bývalý ukrajinský ministr: Polsko blokuje tranzit kvůli „hře na Banderu“

Polsko zablokovalo tranzit ukrajinských nákladních vozů přes své území
kvůli kyjevské politice. V pořadu televizního kanálu ZIK o tom hovořil
bývalý ministr dopravy Ukrajiny Jevgenij Červoněnko.

„Kvůli zahrávání se západními voliči jsme ztratili moc velké peníze a
velkou budoucnost. Téměř jsme ztratili tranzit," dodal bývalý ministr a
upřesnil, že když stál v čele ministerstva v roce 2005, objem tranzitu
dosahoval 5 milionů tun, zatímco nyní tento počet dosahuje pouhých 250
tisíc tun.

„A jestliže nevyhrajeme teď díky zdravému rozumu, tak statisíce lidí
zůstanou bez práce společně s rodinami," uzavřel Červoněnko.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Herman: Dovede si někdo představit, že by dnes někdo v Německu chválil
okupaci Československa v roce 1939?

Ministr kultury Daniel Herman (KDU-ČSL) se na svém blogu na serveru Aktuálně.cz
zamyslel nad tím, zda by někdo obhajoval okupaci z roku 1939. Učinil tak v
souvislosti s článkem na ruském webu Zvezda, který uvedl, že
Československo by mělo být rádo za ruskou okupaci z roku 1968.

„Je smutné, že se v dnešním Rusku najdou lidé, kteří stále nechápou
trauma, jaké pro občany Československa znamenala okupace vojsky Varšavské
smlouvy v roce 1968. Nebylo to trauma jen pro nějaké údajné ‚revanšistické
síly‘, ale také pro mnoho komunistů. Tím spíše pro demokraty,“ sdělil
Herman. Podle jeho slov bylo výsledkem srpnové invaze v roce 1968
instalování zkostnatělého režimu, který tu dvacet let dusil jakýkoliv
pokus o změnu.

„Dovede si někdo představit, že by dnes někdo v Německu chválil okupaci
Československa v roce 1939? Že by používal argumenty, že nás Hitler
vlastně zachránil před bolševismem, nebo že jsme se jen vrátili tam, kam
jsme vždycky patřili? Tak v době protektorátu argumentovali ti, kteří s
tehdejším režimem kolaborovali,“ zmínil následně Herman.

Původní text ZDE

Komunismus podle slov ministra kultury nepadl v nějaké velké prohrané válce,
ale zhroutil se kvůli vlastní neschopnosti. „Proto jsme nebyli svědky
nějaké obdoby Norimberského procesu. Komunistický režim také trval déle,
takže se s ním zapletlo mnohem více lidí. Někteří z těch, co ho budovali
a sami se podíleli na represích po uchopení moci, se potom ocitli na druhé
straně proti němu,“ zmínil.

Materiál, který byl nyní v ruských médiích publikován, považuje za
drzost a varování. „Vojáci, kteří se tehdy na invazi podíleli a dodnes
žijí, by také chtěli mít pocit, že jsou veteráni a podíleli se na
něčem dobrém. Jenže nepodíleli,“ dodal Herman.

„Prezident Zeman se během současné návštěvy Ruska vyslovil proti
falšování historie. Přesně to se tu čtyřicet let dělalo a není důvod v
tom pokračovat. Falšování historie není mlčení o popravách a věznění
v 50. letech a o ničení životů za takzvané normalizace, ve skutečnosti
nenormalizace. Falšování historie by bylo popírat podíl na zločinech,
které tu od roku 1939 až do roku 1989 měli naši vlastní lidé,“ uzavřel
Herman s tím, že s historií se nevyrovnáme, dokud o ní budou trvat lži.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Ústavní experti hrozí koncem Topolánkovy kandidatury na prezidenta. A vnitro
si duplo

Ministerstvo vnitra trvá na tom, že poslanec či senátor může podpořit
víc prezidentských kandidátů. Ústava ani zákon o volbě prezidenta to
nezakazují, řekl dnes ČTK náměstek ministra vnitra Petr Mlsna. List Mladá
fronta Dnes v dnešním vydání s odkazem na ústavní právníky píše, že
poslanec nebo senátor může připojit pouze jeden podpis pod prezidentskou
kandidaturu. Díky podpisům opakujících se poslanců či senátorů nejspíš
podmínky splnilo několik prezidentských kandidátů.

Podle Mlsny je však výklad vnitra jednoznačný a v souladu s Ústavou i se
zákonem o volbě prezidenta, podle nichž kandidaturu jedné osoby musí
podepsat buď 50 000 občanů, 20 poslanců, nebo 10 senátorů. „Ústava ani
zákon o volbě prezidenta republiky. nezakazuje, že mohou podepsat jenom jednu
kandidátní listinu, z čehož naprosto logicky vyplývá, že stejně jako
občan může podepsat kandidátní listinu všem kandidátům, kteří
sbírají podpisy občanů, tak i poslanec nebo senátor se může rozhodnout
pro vícero kandidátních listin,“ zdůraznil Mlsna.

Dodal, že pokud by zákonodárci při tvorbě norem o prezidentské volbě
chtěli, aby mohli podepsat pouze jednu listinu, tak by také museli říct, co
by se stalo, kdyby ji podepsali více lidem. „To zákon vůbec neřeší,“
podotkl Mlsna. Podle něj je kvůli tomu otázkou, jaký podpis senátora či
poslance na kandidátní listině by byl platný, pokud by jich podepsal více.
Podle Mlsny by se třeba mohl najít „škodolibý“ senátor či poslanec,
který podepíše několik listin schválně a přitom bude tvrdit, že podepsal
jen jednu. „Ministerstvo vnitra by je pak nemohlo zaregistrovat a tento
škodolibý poslanec nebo senátor by je vyřadil ze hry. To je naprosto
absurdní výklad ústavních právníků,“ prohlásil Mlsna. Současný
názor Ministerstva vnitra se liší od postoje, který úřad zveřejnil před
prvními přímými prezidentskými volbami v roce 2013 na svých stránkách.
„Týž poslanec nebo senátor může navrhovat v rámci zákonem stanoveného
počtu vždy pouze jednoho kandidáta na úřad prezidenta. Svým podpisem ale
může například podpořit i kandidaturu jiného kandidáta kandidujícího na
základě petice navrhujícího občana,“ uvedlo tehdy Ministerstvo vnitra.
„Pochybnosti o výkladu zřejmě existují, každý z dotčených
prezidentských kandidátů se jistě s někým radil, vrtalo to před. 4 týdny
v hlavě novináři z ČTK, jinak by nedával podnět na Ministerstvo vnitra,"
zmínil na svém facebookovém profilu ústavní právník Jan Kudrna. „A jsou-li
pochybnosti, potom je vždy nutno postupovat podle zásady in dubio pro libertas,
tedy v pochybnostech ve prospěch ústavně garantovaného práva nebo svobody,"
dodal se slovy, že je rád, že podle zákona se každý může u soudu starat
o svou registraci, ale nemůže napadat konkurenční kandidáty. Celý
příspěvek Jana Kudrny: In dubio pro libertas... Pochybnosti o výkladu
zřejmě existují, každý z dotčených prezidentských kandidátů se jistě
s někým radil, vrtalo to před 4 týdny v hlavě novináři z ČTK, jinak by
nedával podnět na ministerstvo vnitra a samotný text § 21 odst. 2 zákona
č. 275/2012 Sb. v platném znění si každý může přečíst a udělat si
závěr sám. A jsou-li pochybnosti, potom je vždy nutno postupovat podle
zásady "in dubio pro libertas", tedy v pochybnostech ve prospěch ústavně
garantovaného práva nebo svobody. A osobně jsem moc rád, že podle zákona
se každý může u soudu starat o svou registraci, ale nemůže napadat
konkurenční kandidáty. I když si dovedu představit, že se k této otázce
stejně v relativně blízké době vyjádří některý z našich vysokých
soudů.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Vladimír Hučín: Popřáli jsme Zemanovi hodně tučného masa, silného
kuřiva a co nejvíce tvrdého alkoholu. A už to vyšetřuje policie

JINÝMA OČIMA Bývalý disident a pozdější důstojník BIS Vladimír Hučín
si myslí, že by se naši i evropští zpravodajci měli zaměřit na aktivity
ruských tajných služeb, protože začal jejich „frontální útok“.
Českou extrémní scénu podle něj sjednocuje podpora prezidenta Zemana,
který má tendence národ napřed strašit a pak zachraňovat.

Vývoj v Evropě během migrační krize nabral značnou dynamiku, u nás jsou
aktivní aspoň média a politici. Jak to hodnotíte?

Sleduji vývoj, ale nepodléhám strachu, jaký šíří lidé, kteří
donedávna byli někde schovaní za pecí a teď se snaží situace politicky
využívat k tomu, aby se zviditelnili. Spíš jsem ochoten naslouchat názorům
lidí, které reprezentuje například Tomáš Halík nebo Magda Vášáryová.
Obávám se hlavně těch, kteří se naučili pracovat se strachem. Problému
uprchlíků by se měly maximálně věnovat i tajné služby, i když
samozřejmě nejde u každého dělat bezpečnostní prověrku. Hlavně by ale
to téma nemělo být zneužíváno politiky, obávám se totiž, že toho
využijí krajně pravicové i levicové organizace. Lidé, kteří se na
tématu snaží vyprofilovat, jsou to často zároveň ti, kdo zde v minulém
režimu kolaborovali, a mnozí z nich v sedmdesátých letech jako
komunističtí činitelé schvalovali, aby se podporovala takzvaný národně
osvobozenecká hnutí a dostávaly se jim naše špičkové zbraně, munice,
semtex a cvičili se zde teroristé. Pokud jde o současnost, bojím se i
různých tzv. záložáků, kteří se ozbrojují a sympatizují otevřeně s
Putinem. Jsem tedy ve střehu nejen ve vztahu vůči těm, kdo do Evropy
přicházejí, ale i vůči těm, kteří s tím tématem straší a
získávají politické body.

Jak se podle vás bude vyvíjet konflikt v Sýrii poté, co Rusko začalo
stahovat své letecké síly? Je riziko většího konfliktu menší?

Rusko tam neprovádí žádné bohulibé akce, když útočilo i na
umírněnější opozici, a využívá maximálně svého vlivu na vedení
syrského státu. Turecko má svůj složitý problém s kurdskou menšinou, ale
jak jej vyřeší, lze nyní těžko říct. Západ v Sýrii jistě bude chtít
udržet vliv stejně jako Rusko, takže konflikt potenciálně hrozí, vývoj se
tedy dá jen těžko odhadnout.

Z vyjednávání s Tureckem vyplývá, že Evropě pomůže řešit imigrační
krizi. Jak vidíte nadějí, že například dohodnutý princip „jeden za
jednoho“ skutečně pomůže?

Je to obchod, který nemusí být z „vyššího pohledu mravního“ úplně
čistý, asi se ale musí vyzkoušet všechny prostředky, které by mohly
migraci zastavit nebo aspoň omezit. Jestli bude fungovat výměna „jeden za
jednoho“, nevím, ale nebude to jistě jednoduché, nejsem si jistý, jestli
má tento princip šanci uspět.

Po trojích zemských volbách CDU oslabila. Ustojí to kancléřka Merkelová a
její migrační politika?

Dalo se čekat, že Merkelová něco ztratí, ale ta ztráta není tak velká.
Záleží na tom, jak se jí bude dál dařit omezit migrační příliv. Ona
ale má také proti sobě ohromnou propagandistickou aktivitu krajně
orientovaných stran a skupin, které se snaží po internetu šířit různé
dezinformace a před volbami to mělo jistě velkou propagační hodnotu. Dohoda
s Tureckem by jí mohla pomoci, Německo má navíc velké možnosti, ekonomicky
je na tom mnohem lépe než třeba my.

Jak vidíte šance nových politických subjektů, které se na migrační
problematice profilují?

Tyto strany potřebují ke svému úspěchu vždy nějaké sociální napětí,
nejistotu a strach ve společnosti, díky tomu mohou získávat přízeň lidí.
Viděli jsme to v případě nacismu i komunismu. Krajně orientované strany
budou posilovat, ale například v Německu je tamní tajná služba
Bundesnachrichtendienst (BND) na rozdíl od naší BIS velmi schopná a věřím,
že dokáže extremistické projevy podchytit. BIS se začíná extremismu
věnovat až teď. Před časem jsem tvrdil, že extremismus u nás bude
problém, a bylo to označeno za šíření poplašné zprávy a byl to jeden z
trestných činů, za které jsem byl vazebně stíhán. Mohl bych tedy dnes
mít škodolibou radost.

Extrémně orientované subjekty působí i u nás, zatím ale tato část
spektra vypadá roztříštěně…

Pokusy o spojení a vytvoření jednotné fronty tady jsou, Konvička při
prosazování svého programu dosáhl velkého úspěchu, když se dostal až na
pódium s prezidentem Zemanem, který má tendence národ napřed strašit a pak
zachraňovat. Na to ta „čtvrtá cenová skupina“ bohužel slyší. Jak se
jim bude dařit, teprve uvidíme. Také finanční podpora ze strany
politického podnikatele Víta Bárty může těmto uskupením pomoci, on se už
jistě poučil z některých chyb a může to vést k nějakému překvapení.
Myslím si ale, že to zatím můžeme ustát.

Polarizace ve společnosti je vidět, v debatách na internetu je spousta lidí,
kteří se svým názorem sice jinak na veřejnost nejdou, ale na webu jsou
radikální. A stejnou možnost budou mít i u voleb. Miloš Zeman těmto
hlasům naslouchá a šikovně to dokáže i díky svému okolí ventilovat.
Podpora prezidenta tyto struktury spojuje.

Kromě toho, že jsou Češi jedni z největších euroskeptiků, je zde i
poměrně dost zastánců Vladimíra Putina a Ruska. Kde se taková podpora bere
v zemi, kterou Rusko, respektive SSSR dvacet let okupovalo?

V tom jsem podjatý, protože jsem byl opakovaně vězněn jak za komunismu, tak
za práci u BIS spojenou s problematikou, která se týkala Ruska. Česká
společnost je s ideou komunismu a napojení na Rusko velmi prorostlá, protože
si kdekdo v minulosti na kolaboraci s režimem postavil kariéru. Mladí zase
neznají předlistopadový systém a nedovedou si už spoustu věcí představit.
Ruské dezinformační centrály zde mají navíc řadu opěrných bodů a
organizací, jako je KSČM, Klub českého pohraničí, Svaz bojovníků za
svobodu, Klub přátel národů východu apod. Ty organizace mnohdy vypadají,
že jde o skupiny lidí s nějakými idejemi, ale když se podíváte důkladně
na to, z jakých struktur pocházejí jejich členové, je jasné, co je to zač.
Rusové tady mají spousty možností, loví mezi nespokojenými skupinami
obyvatel a jsou v tom úspěšní. Například na Bruntálsku pan Zifčák
velice úspěšně „přikapává jed do studen“, na Ostravsku má extrémní
komunista Statis Prusalis zámek, kde dokonce hostí Miloše Zemana. Rusko tady
má prostě spoustu lidí, kteří vyrostli na kolaboraci se socialismem a
nostalgicky na to vzpomínají, a mladí zase snadno podléhají nalévání
ideologie „lepších zítřků“.

Myslíte, že by ve střední Evropě mohlo dojít k nějakému „přerozdělení“
geopolitických sfér vlivu, pokud by se třeba rozvolnila EU nebo NATO?

Ano, ruské tajné služby pracují na destrukci EU a pronikají zde do
zájmových struktur. To by se mělo objevit i ve výroční zprávě BIS, a
myslím, že by tam mělo zaznít, že jsou tady velmi aktivní a mnohdy i velmi
úspěšné. Nevím ale, jak tomu u nás s omezenými možnostmi BIS čelit. Ze
svého působení v BIS jsem získal zkušenosti, že po nástupu sociální
demokracie se výrazně omezily problematiky jdoucí po linii extremismu.
Dokladovat například spojení aktivity lidí, kteří pracovali pro ruský
konzulát ve spojení s KSČM, byl velký problém, protože KSČM je
parlamentní strana. Sám jsem byl záhy po nástupu ČSSD zatčen a účelově
obviněn ze závažných trestných činů. Po nástupu sociálních demokratů
k moci došlo k tomu, že se na problematikách týkajících se Ruska nesmělo
pracovat. Já jsem si to na vlastní kůži vyzkoušel takříkajíc „přes
Pankrác“. Jsem tedy podjatý a považuji Rusko za velmi nebezpečný stát,
myslím, že naše tajná služba za současného politického vedení ohrožuje
naši bezpečnost.

Evropa sleduje s napětím, jak se budou rozhodovat Britové o setrvání v EU,
euroskepticismus sílí i jinde. Vydrží unie takové zkoušky?

Myslím, že Britové v unii na poslední chvíli setrvají a že z ní
nevystoupí, ale ty tlaky jsou velké. U ostatních států, kde jsou
euroskeptické tendence, by měly jejich tajné služby prioritně zvýšit
obezřetnost a věnovat se činnosti ruských tajných služeb, protože Rusové
v tomto směru zahájili úplný frontální útok. Očekávám, že se ve
výroční zprávě BIS informace o tom objeví a že se k tomu dostanou
novináři.

Jakou zprávou pro vás je to, že Miloš Zeman bude zřejmě kandidovat znovu
na prezidenta? A bude mít důstojného protikandidáta?

Nevím, jestli bude mít silného soupeře, ale my za KAN (Klub angažovaných
nestraníků) jsme mu už veřejně popřáli hodně tučného masa, silného
kuřiva a co nejvíce tvrdého alkoholu. Poté co jsme toto přání dali do
naší vitríny, už to vyšetřuje policie. Nadšení Zemanovou kandidaturou
samozřejmě nejsme a budeme dělat vše, aby zvolen nebyl.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Zasedání Rady federace věnované blokování reklamy RT a Sputnik za účasti
Simoňanové

26. října oznámila sociální síť Twitter, že zakazuje reklamu ze všech
účtů RT a Sputniku. Své rozhodnutí vysvětlila tím, že RT je zmíněna ve
zprávě ředitele amerických zpravodajských služeb z ledna 2017.

Přitom se zjistilo, že Twitter sám nabídl RT umístění reklamy na této
sociální síti během prezidentských voleb v USA v roce 2016, o čemž
neinformoval výbor Senátu USA pro rozvědku. RT nabídku Twitteru odmítl.
Sputnik reklamu na Twitteru nikdy nepoužíval.

Americká média obvinila Rusko z podpory Donalda Trumpa ve volbách přes
sociální sítě, avšak neposkytla žádné důkazy těchto tvrzení.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Íránský prezident říká, že CIA financovaná ISIS je v „Sýrii konečně
poražena“

Íránský prezident Hassan Rouhani gratuloval Iráku, Sýrii a Libanonu k
porážce ISIS v Sýrii, k níž došlo i přes vyzbrojování a výcvik této
teroristické organizace ze strany CIA.

Rouhani v sobotu, během státní televizí živě vysílaného projevu, obvinil
Západní země včetně Spojených států, že to ony Islámský stát „vykrmily
a vyzbrojily“.

Teroristické skupiny, jako Islámský stát přinesly jen zlovůli, mizérii,
zkázu, barbarství a masakry, řekl Rouhani, přičemž Spojené státy
obviňoval ze sponzorování terorismu.

Teroristé v Iráku a Sýrii vylupovali muzea, prodávali dívky, upalovali lidi
zaživa v klecích a mládeži podřezávali krky, řekl.

„Nikdy jsme si nedovedli představit, že tohle by světové mocnosti,
Západní země, USA a sionistický režim mohly provádět i v 21. století,“
řekl prezident Rouhani.

„ISIS je teroristická skupina, kterou vykrmily a vyzbrojily hlavní světové
mocnosti a některé reakční země tohoto regionu, čímž svými zločiny
překonaly přední zločince historie.

K dobytí Albu Kamal došlo týdny poté, co Syrské demokratické síly s
podporou koalice vedené Spojenými státy získaly po čtyřech měsících
ofenzivy proti Islámskému státu kontrolu nad městem Raqqa.

Tato větev světového terorismu vyhlásila Raqqu za své ústředí krátce
poté, co nad ní počátkem roku 2014 získala kontrolu.

Před Raqqou byla dobyta v červenci největší bašta Islámského státu v
Iráku – město Mosul.

Během těch devíti měsíců bojů, které tomuto vítězství v Iráku
předcházely, bylo zabito více než milion lidí, tisíce civilistů byly
vyhnány z domovů a značné části tohoto města byly zničeny.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Ruské MZV zvažuje způsob reakce na americký tlak vůči ruským médiím

Formy a prostředky ruské reakce na tlak amerických úřadů na ruská média
pracující na území Spojených států se dnes projednávají, prohlásila
mluvčí ruského ministerstva zahraničí Maria Zacharovová.

„Co se týče forem a prostředků reakce na odpovídající akce amerických
úřadů… americké policie, jež jsou odpovědné za snahu vytlačit ruská
média z USA, tak na tom vše se bude pracovat v souladu s tím, jak se bude
vyvíjet situace s ruskými médii," řekla Zacharovová na brífinku.

Přitom dále dodala, že Moskva „nehodlá klást překážky" činnosti
amerických novinářů nebo novinářů jiných zahraničních médií.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Azarov: kyjevské ministerstvo lži se zamotalo v prohlášeních o Donbasu

Prohlášení kyjevské vlády o Donbasu nemají logiku, soudí bývalý
premiér Ukrajiny Nikolaj Azarov.

Ukrajinští politici aktivně přesvědčují obyvatelstvo, že Donbas
vytahoval peníze z jiných oblastí Ukrajiny. Premiér Jaceňuk a ministr
financí Jaresková vysvětlují příčiny zhoršení života na Ukrajině tím,
že Rusko, které „zabralo" Donbas, nechalo Ukrajinu bez příjmů, píše
bývalý premiér.

Ex-premiér je přesvědčen, že Donbas má ohromný význam pro Ukrajinu: jeho
vklad do ekonomiky, financí, sociálního rozvoje země byl více, než vklad
všech 9 západních oblastí Ukrajiny. Kyjevský režim, který rozpoutal
válku proti Donbasu, v podstatě rozpoutal válku proti Ukrajině, zničil
blahobyt jejích obyvatel a perspektivy rozvoje, zdůraznil Azarov.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
O desítky vojáku může Česká republika posílit misi v Afghánistánu,
říká Stropnický

Česká republika nejspíš vyjde vstříc požadavku na zvýšení počtů
vojáků v Afghánistánu, který spojencům v NATO předložily Spojené státy.
Novinářům to dnes na jednání aliančních ministrů obrany řekl český
ministr Martin Stropnický. Počet českých vojáků v Afghánistánu by se tak
mohl zvýšit o několik desítek, souhlasit podle Stropnického bude muset
český parlament.

Už v úterý potvrdil generální tajemník aliance Jens Stoltenberg, že NATO
v příštích měsících zvýší počty svých vojáků ve výcvikové a
podpůrné misi Rozhodná podpora (Resolute Support) ze stávajících asi
13.000 lidí o přibližně 3000. Polovinu z tohoto počtu by měli tvořit
američtí vojáci, zbytek by připadl na spojence a další země, které se na
práci mise podílejí, napsala ČTK.

"Považujeme to za důležité a chceme tomu vyjít vstříc," uvedl dnes
Stropnický. O afghánské misi budou ministři obrany zemí NATO a dalších
zúčastněných států hovořit ve čtvrtek dopoledne.

Zvýšení počtu lidí v misi, která pomáhá s výcvikem afghánských
bezpečnostních sil, neznamená podle Stoltenberga návrat k bojovým operacím.
Od roku 2014 nese hlavní tíhu bojů s Tálibánem asi 300.000 afghánských
vojáků a policistů, které vojáci NATO jen cvičí a aliance výrazně
pomáhá s jejich financováním. Podle Stoltenberga by se měl nyní výcvik
soustředit hlavně na afghánské speciální síly a letectvo, které mohou
mít v zemi rozhodující význam.

Česká republika má v současnosti v Afghánistánu nejvýše 250 vojáků,
například zdravotnický tým, jednotku cvičící a radící pilotům a
pozemnímu personálu afghánských vzdušných sil nebo strážní rotu na
letišti v Bagrámu. Zvýšení na 300 by podle Stropnického nemělo znamenat
přelom v podobě úkolů, které čeští vojáci v zemi plní.

"Určitě by to nebyla nějaká dramatická novinka. Viděl bych to v tom
výcviku, který tam děláme... může ještě něco přibýt," poznamenal
Stropnický.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Petra Procházková a Petruška Šustrová představily zajímavosti z Ukrajiny

Zahraniční reportérka Lidových novin Petra Procházková dnes ve svém textu
uvedla, že Ukrajina dva roky po Majdanu ukazuje, že již nezávisí na Rusku a
směřuje západním směrem. Poukazuje totiž na přejmenování Leninovy ulice
ve vesničce Kaliny na západní Ukrajině. Od včerejšího dne totiž nese
jméno Johna Lennona.

„Kdyby se mohlo známkovat, dostala by Ukrajina za poslední dva roky 2-.
Reálné výsledky odpovídají spíš trojce, ale je třeba přiznat
Ukrajincům obrovskou snahu a vůli nespadnout zpět do sovětské reality.
Podle znalce Ukrajiny, běloruského novináře působícího na Ukrajině Pavla
Šeremeta, lze charakterizovat situaci v současné Ukrajině dvěma slovy:
dynamická a nejednoznačná. Entuziasmus lidí a rodící se občanská
společnost jsou optimistické, opakující se vládní krize zase vyvolávají
v Evropě obavy,“ poznamenává Procházková úvodem svého textu.

Podle ní je asi největším úspěchem ukončení totální závislosti
Ukrajiny na ruském plynařském gigantu Gazprom, dále následuje úspěch v
podobě plnohodnotné armády i reformy vlády v nejrůznějších resortech.
Vznikla například i zcela nová policie, pokračuje boj s korupcí či
začíná příprava na privatizaci. „Někteří oligarchové ztrácejí vliv
na státní podniky s tučnými zisky, které de facto ovládali,“
poznamenává také.

Hlavním problémem země zůstává dle názoru Procházkové konflikt na
východní Ukrajině. „V nedohlednu je i návrat Krymu do lůna Ukrajiny.
Mírové rozhovory o statusu Donbasu ustrnuly na mrtvém bodě, Krym se dále
rusifikuje a ekonomicky se vzdaluje od Kyjeva,“ píše Procházková.

K tématu Ukrajiny se v Lidových novinách rozepsala dnes také česká
publicistka a disidentka Petruška Šustrová. Vyzpovídala totiž patriarchu
Ukrajinské řeckokatolické církve Svjatoslava Ševčuka. Hovořili
především o tom, proč je dnes v jeho zemi religiozita na vzestupu. Podle
něj je důvodem válka.

„Podle sociologických průzkumů dnes osmdesát procent Ukrajinců uvádí,
že věří v Boha. Na Ukrajině samozřejmě působí ještě mnoho jiných
konfesí, je to mnohonárodnostní a mnohokonfesijní stát. Jsou ovšem i lidé,
kteří se k žádnému vyznání ani víře nehlásí. Musím ale říci, že
nyní na Ukrajině religiozita vrcholí,“ konstatuje Ševčuk. A rozvíjí
důvody. „Nacházíme se ve velice tragickém období svých dějin. Máme
velmi mnoho mrtvých, velmi mnoho raněných, dva miliony uprchlíků. Nikdo z
vlády ani z politiků nebo diplomatů nedokáže lidem vysvětlit, proč tak
trpíme, jaký smysl mají naše oběti ani co s námi bude zítra. Proto lidé
na takové otázky hledají odpovědi v náboženství. Řekl bych, že válka
je příčinou toho, že se lidé hromadně vracejí k Bohu. Ale nejen to –
lidé se také začínají dívat kriticky na ty církve, na ty kostely, kam
tradičně chodili. Jakmile jim církev nedává odpovědi na otázky, které u
ní hledají, opouštějí ji,“ zkonstatoval s tím, že velkou krizi vlastní
identity prožívá například Ukrajinská pravoslavná církev moskevského
patriarchátu. „Lidé totiž nedokážou pochopit, proč lidé, kteří
patří ke stejné církvi jako oni, přicházejí k nim domů a zabíjejí.
Část těchto lidí z církve odchází a úplně odpadají od víry.
Někteří zase přecházejí k jiné pravoslavné církvi. Někteří se
uchylují k protestantům nebo k jiným vyznáním, kterých je na Ukrajině
opravdu hodně – ale stále dál hledají odpovědi na své existenciální
otázky,“ sdělil.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Damašek se bude při obnovování Sýrie spoléhat na Rusko, Čínu a Írán
– Asad

Damašek bude při obnovování Sýrie hledat oporu v Rusku, Číně a Íránu,
a to dokonce i v tom případě, že se Západ bude chtít zapojit, prohlásil
syrský prezident Bašár Asad v interview pro Sputnik.

Kromě toho zdůraznil, že Damašek poskytne ruským společnostem rozsáhlý
prostor ve sféře obnovování Sýrie.

Podle jeho slov, pokud zadáte tuhle otázku „jakémukoli syrskému občanovi,
tak jeho politická a emocionální odpověď bude taková, že my přednostně
vítáme společnosti z těch tří zemí, ale hlavně z Ruska".„Pokud máme
hovořit o infrastruktuře, tak je možné, že se dotýká ani ne desítek, ale
stovek různých oblastí a specializací. Proto si myslím, že před ruskými
společnostmi bude velmi široký prostor pro to, aby vnesly svůj vklad do
obnovy Sýrie," shrnul syrský prezident.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí