Question:
Přiletělo z Hradu: Pořádají hnusnou štvanici na lidi! V letech 2017 a 2018
máme šanci to souručenství mainstreamových médií a tzv. elit porazit!

Mluvčí prezidenta Jiří Ovčáček se svým tradičním způsobem ještě
jednou vyjádřil na adresu zákona o hanobení prezidenta republiky. Znovu to
od něj pořádně schytala tzv. pražská kavárna. Znovu také naznačil, že
Miloš Zeman bude opět kandidovat na prezidenta.

Novelu, která by měla do českého právního řádu vrátit paragraf o
hanobení prezidenta republiky, považuje za kontroverzní. Ale za mnohem
horší považuje štvavou kampaň, která se podle jeho názoru rozpoutala
proti těm šesti desítkám poslanců, kteří se pod návrh novely podepsali.

„V případě kontroverzní novely týkajícího se prezidenta republiky je
nejodpornější hon na poslance, kteří se pod předlohu podepsali.
Mainstreamová média je dehonestují, vydávají druhorepublikové seznamy a
pořádají hnusnou štvanici na lidi. Vše provázeno výbuchy sprostoty a
nenávisti z řad Pražské kavárny. Je to ta nejhorší možná připomínka
17. listopadu,“ napsal hradní mluvčí na sociální stí Facebook.

V roce 2017 a 2018 máme však podle Ovčáčka šanci porazit tato média a
údajné elity, jako se to stalo v USA zvolením Donalda Trumpa. Ovčáček
naráží na nadcházející sněmovní volby, kde je v průzkumech
favorizováno hnutí ANO Andreje Babiše, a také na prezidentské volby, které
příjdou v roce 2018. Stávající prezident Miloš Zeman sice ještě přímo
neřekl, že se pokusí svůj mandát obhájit, ale Jiří Ovčáček to
naznačil nejednou.

Sluší se dodat, že část poslanců sociální demokracie i Babišova hnutí
ANO oznámila, že své podpisy na podporu novely stahují. V případě ČSSD
však rozhodně nejde o všechny poslance. Sociální demokrat Jaroslav Foldyna
na sociální siti položil otázku, do jaké míry lze věřit lidem, kteří
něco podepsali a později chtějí svůj podpis stáhnout.

Jiří Ovčáček doslova napsal:

V případě kontroverzní novely týkajícího se prezidenta republiky je
nejodpornější hon na poslance, kteří se pod předlohu podepsali.

Mainstreamová média je dehonestují, vydávají druhorepublikové seznamy a
pořádají hnusnou štvanici na lidi.

Vše provázeno výbuchy sprostoty a nenávisti z řad Pražské kavárny.

Je to ta nejhorší možná připomínka 17. listopadu. A výzva, abychom se
reálnými činy poučili z amerických voleb. V roce 2017 a 2018 máme
unikátní šanci porazit souručenství mainstreamových médií a tzv. elit.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Janukovyč prohlásil, že shromáždil dokumenty, jež převrátí případ
Euromajdanu

Bývalý ukrajinský prezident Viktor Janukovyč prohlásil, že budou-li jeho
dokumenty ohledně nepokojů v Kyjevě v roce 2014 přiloženy k věci, „naprosto
to převrátí obraz“ těchto událostí.

Během výslechu ve formátu videokonference ve věci kyjevských nepokojů
předvedl Janukovyč tři díly a neukončený čtvrtý díl vlastních důkazů
zločinů na Majdanu. Podle jeho slov obsahují zejména výsledky expertíz a
posudků. Soud se těmito důkazy nezabýval a prohlásil, že běžné stadium
přelíčení to nepředpokládá.

„Soud se zachoval podle zákona správně. Poskytli mně možnost trochu něco
odhalit, ale fakticky jsem nic nestihl," dodal Janukovyč.

Ve své výpovědi u soudu vyložil bývalý ukrajinský prezident nové
podrobnosti nepokojů roku 2014. Hovořil o provokacích radikálních skupin,
požádal o objektivnost vyšetření smrti lidí a rovněž označil za
protiústavní zákon o amnestii účastníků tak zvaného euromajdanu.

V dané věci již vypovídal ukrajinský prezident Petro Porošenko, bývalý
premiér Arsenij Jaceňuk, ministr vnitra Arsen Avakov, šéf bezpečnostní
služby Oleksandr Turčynov a kyjevský starosta Vitalij Kličko.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
EU nám bude určovat, kolik přijmeme uprchlíků, a bude nám je přímo
přidělovat. My do toho nebudeme moci vůbec mluvit. Profesor Keller o novém
zákonu, který přichází z Bruselu

ROZHOVOR „Pokud by byl takový zákon na celoevropské úrovni přijat, pak by
už česká vláda nemohla mluvit ani do toho, kolik žadatelů o azyl nám bude
v jak krátkých intervalech přidělováno, ani do jejich složení (například
podlé míry kvalifikace a výše vzdělání),“ varuje europoslanec Jan
Keller před návrhem nového předpisu z Evropské unie.

Vy jste na představení své knihy Evropské rozpory ve světle migrace na
konci října řekl: „Povinné kvóty budou možná tak minulostí, ale
neradujme se. Evropská unie chce na přerozdělování uprchlíků vytvořit
svoji legislativu, takže by se už Brusel potom s nikým nebavil a rovnou by
posílal migranty do jednotlivých států na základě nově vytvořených
pravidel. Nechci ale rozšiřovat paniku, ohledně toho se bude ještě jednat
kolem Vánoc, pak budeme chytřejší.“ Václav Klaus napsal zprávu z debaty
na IVK: „Prof. Keller velmi výstižně a barvitě popsal absurditu
hlasování o schématu Dublin 4 v Evropském parlamentu, o nátlaku na
jednotlivé poslance, ale i o tom, že čeští europoslanci pro Dublin 4
nehlasovali (někteří ale radši opustili hlasovací sál). Byl vysloven
názor, že Dublin 4 bude znamenat definitivní ukončení suverenity
členských zemí EU. Přestanou mít sebemenší právo rozhodovat o tom, kdo
bude žít na jejich území. V jiné terminologii je to možné vyjádřit tak,
že přijetí schématu Dublin 4 ukončí spory o povinné kvóty migrantů pro
jednotlivé země, což tyto země – včetně České republiky – dosud
odmítaly. Dublin 4 bude znamenat automatismus v určování, kolik migrantů do
té které členské země EU přijde.“ V ČR se o tom téměř vůbec nic
nepíše. O co tedy v návrhu jde?

Ta problematika je dost složitá, ale pokusím se ji popsat stručně. V
září 2015 Komise EU podporovaná Evropským parlamentem rozhodla o povinných
kvótách žadatelů o azyl. Tehdy se především v Řecku a Itálii
shromáždilo už tolik migrantů, že tyto hraniční země naléhaly, aby se o
nově příchozí podělily všechny státy EU. Bylo to v době, kdy Angela
Merkelová zvala do Německa všechny Syřany a kdy Maďaři zablokovali stavbou
plotu takzvanou Balkánskou cestu. Podle povinných kvót si měly členské
státy mezi sebou rozdělit stanovené počty migrantů v průběhu příštích
dvou let. Tato doba uplynula a ze všech zemí EU naplnilo povinné kvóty jen
několik málo, například Malta a Finsko.

Evropská komise proto hledá nový způsob, jak po neúspěchu kvót ulevit
zemím, jako je Itálie či Řecko, a rozmisťovat nově příchozí podle
jiného (opět povinného) klíče. Podle dosud platných úmluv o zacházení s
žadateli o azyl je povinna řešit jejich žádosti ta země, do které jako do
první v Evropě vstoupili. Tyto zákony byly tvořeny v době, kdy nikdo
netušil, jaký proud migrantů se vydá přes Středozemní moře a jak bude
přetížena především Itálie a Řecko.

Aby těmto dvěma zemím odlehčila, Komise nyní navrhuje nový mechanismus.
Ocituji vám ho doslova: „Měl by být vytvořen korekční přidělovací
mechanismus, jehož cílem je zajistit spravedlivé sdílení odpovědnosti mezi
členskými státy a rychlý přístup žadatelů k řízení o udělení
mezinárodní ochrany, aby se předešlo situacím, kdy by se některý
členský stát jinak potýkal s neúměrným množstvím žádostí o
mezinárodní ochranu, k nimž by byl příslušný.“

Srozumitelně se to dá přeložit takto: Každému, kdo připluje přes
Středozemní moře, sejmou v Itálii či Řecku otisky prstů a uskuteční s
ním krátký pohovor. Jeho spis pak poputuje přímo do Bruselu. Tam rozhodne
úřad zvaný Agentura Evropské unie pro azyl, do které země bude žadatel o
azyl přidělen. Při rozhodování se bude zohledňovat počet obyvatel
jednotlivých členských států, výkonnost jejich ekonomiky a stupeň
nasycení země migranty. Výsledkem bude, že nově příchozí budou
rozmísťováni do jednotlivých zemí stále rovnoměrněji.

Jaká z toho pro nás plynou největší rizika?

Pokud by byl takový zákon na celoevropské úrovni přijat, pak by už česká
vláda nemohla mluvit ani do toho, kolik žadatelů o azyl nám bude v jak
krátkých intervalech přidělováno, ani do jejich složení (například
podlé míry kvalifikace a výše vzdělání). Pokud přijde někdo, kdo již v
Evropě studoval či pracoval, půjde přednostně do země, kde to zná. Podle
mého názoru, který se v tomto případě opírá pouze o selský rozum, to
znamená, že ty kvalifikovanější si rozeberou hlavně Francouzi, Němci,
prostě země, které mají zahraničních studentů z třetího světa více
než my. K nám budou přidělováni především ti, kteří se v Evropě
ocitnou poprvé, budou bez kompetencí, budou bez prostředků a bez rodin,
které by se o ně mohly aspoň částečně postarat.

V jaké fázi je to celé přijímání, co nás čeká?

Přede dvěma týdny se ve Štrasburku hlasovalo v tom, zda zahájit jednání o
tomto novém mechanismu mezi Parlamentem a Radou. Ze 751členného
europarlamentu nás proti takovému jednání hlasovalo tuším 175. Byli jsme
přehlasováni velkou většinou. Z toho si můžete udělat obrázek, jak asi
dopadne samotné hlasování o věcném návrhu. Ještě nedávno to vypadalo,
že toto hlasování proběhne ještě do konce tohoto roku. Teď se zdá být
jisté, že procedury se potáhnou ještě řadu měsíců. Uvidíme, co s tím
tempem projednávání udělá případná nová vlna migrantů, která může
přijít, jakmile se zlepší počasí.

O jaký nátlak ohledně jednání o Dublinu 4 se jednalo, jak jste zmínil?

My, kteří jsme byli proti, jsme dostali vyčítavý dopis od našeho
italského předsedy frakce a stínová zpravodajka vyjádřila znechucení nad
našimi postoji. To přesto, že z celé frakce, která čítá 191 členů, se
nás odvážilo hlasovat proti jenom sedm: tři Češi, tři Slováci a jeden
poslanec z Litvy. Dodatečně se k nám připojil ještě jeden Maďar, který
změnil hlasování.

Jakou roli při celém procesu budou hrát členské státy? Na summitu v
Bruselu se hovořilo o tom, že členské státy by se měly ohledně migrace
dohodnout jednomyslně…

Evropský parlament nemůže přijmout zákon, který by zavedení nového
mechanismu závazně nařizoval. Až však za pár týdnů či možná měsíců
Parlament návrh odhlasuje, bude to při jednání s premiéry a ministry
členských zemí použito jako argument svědčící o tom, jaká je „vůle
evropského lidu“.

Odbojným premiérům a ministrům se pak bude vzdorovat zase o něco
složitěji. Navíc mám podezření, že jednomyslnost na Evropské radě bude
vyžadována jen po určitou dobu. V případě povinných kvót se také
nejdříve spoléhalo, že budou přijaty jednomyslně. Až v dalším kole bylo
použito právo většiny. Šlo tehdy o ministry vnitra členských zemí a
náš ministr Chovanec patřil k těm, kdo byli přehlasováni.

Co kdyby nás tedy přehlasovali? Měli bychom se postavit na odpor?

V každém případě bychom měli co nejdříve sestavit funkční vládu a
konzultovat s našimi sousedy z V4, s Rakouskem a možná i s dalšími zeměmi
EU společný postup.

Jak hodnotíte, jak se k celé věci staví česká reprezentace v
europarlamentu, vláda, český parlament? Řeší to vůbec někdo? Nezapadlo
to v jednáních o nové vládě? Ticho po pěšině?

Z celkem 21 českých europoslanců hlasovalo 17 proti. To bylo ze všech
národních delegací snad nejvíce. Česká vláda momentálně fakticky
neexistuje, český Parlament sice existuje, ale zdá se, že má jiné starosti.

Ekonom a publicista Martin Kunštek upozorňuje čtenáře ParlamentníchListů.cz
na dokument, který připravuje OSN a na jehož základě by vznikla povinnost
umožnit migrantům přístup do České republiky. Naše země coby členský
stát EU sama dokument nepodepíše – učiní to za ni Evropská unie jako
celek. Co můžete říci k této záležitosti?

Text Martina Kunšteka jsem četl. Jeho úvahy jsou mi sympatické, ale ze
zásady se vyjadřuji jenom ke věcem, kde si materiály napřed sám prostuduji,
abych nemusel komentovat něco, co mám pouze z druhé ruky. Je ale
příznačné, že k tak závažným věcem se u nás vyjadřují jen jedinci z
vlastní iniciativy. V normálním státě by snad aspoň hlavní politické
strany měly mít týmy právníků, které budou na podobné hrozby reagovat a
určovat stupeň jejich závažnosti. Čím více stran v Parlamentu máme, tím
se zdá být něco tak samozřejmého a pro budoucnost státu klíčového
nedosažitelnější.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Putna se při projevu na Újezdě pořádně vytočil: Tyhle volby vyhrál pán,
který vlastní svinský server a svinskou televizi! Vyhrály fake news

Vysokoškolský pedagog, historik a překladatel Martin C. Putna vystoupil na
demonstraci Pravda nemá alternativu u příležitosti 17. listopadu.

„Sešli jsme se na místě, které je popsáno čísly popravených,
uvězněných, odejitých do exilu. Mohli bychom říct: To je přece dost,
každý člověk to musí pochopit. Ale ne, nestačí to, je to málo. Co tím
mám na mysli? Mám tím na mysli to, že to nestačí jako argument pro ty,
kteří říkají, že minulý režim byl fajn,“ sdělil úvodem Putna.

„Je to málo proto, že vzpomínat na zápasy minulosti není dost. Bohužel
někteří z těch, kteří si přinesli kredit ze zápasů minulosti, se v
zápasech současnosti chovají zvláštně,“ poznamenal následně Putna. „Dnes
se chovají tito lidé jinak. Stojí na druhé straně. A jaká je ta druhá
strana? V povrchové rovině vyhráli pan Babiš a pan Tomio, v hlubší rovině
vyhrál někdo jiný – pán, který platí a pořádá svinský server, na
který můžete najít reklamu na každé trafice, to je ten pán, který
vlastní svinskou televizi. Tyto volby vyhrály fake news,“ láteřil Putna s
tím, že toto je opravdový zápas.

„Hanba,“ ozvalo se najednou z publika. „Pravda v mnoha ohledech je
samozřejmě složitá,“ pokračoval Putna. Obává se, že fake news
způsobí mnoho svinstva. „Nejsem si tak jist tím, že pravda zvítězí.
Jsem stará křesťanská držka,“ dodal Putna.

Řečníci na shromáždění Pravda nemá alternativu, které se při
příležitosti dnešního svátku 17. listopadu konalo na pražském Újezdě,
varovali před manipulací s informacemi. Aktivista Tomáš Vrobel upozornil
mimo jiné na zneužívání digitálních technologií k ovlivňování
veřejnosti a šíření nenávisti vůči jednotlivým skupinám obyvatel.

Podle dalšího z řečníků, teologa Hayata Okamury (KDU-ČSL), mají svoboda
a demokracie pravidla jako fotbal a hokej a lidé se je musejí naučit.

„Potřebujeme aktivní a horlivé hráče, abychom mohli hrát,“ prohlásil
bratr lídra hnutí SPD Tomia Okamury. Současně vyzval zejména mladé lidi,
aby se zapojili do politického života a vstupovali do demokratických
politických stran.

Proslovy řečníků poslouchalo u pomníku obětem komunismu na Újezdě
několik desítek lidí, kteří měli nad hlavami české vlajky a na kabátech
trikolóry, které nosili účastníci listopadových událostí roku 1989. Na
nedalekém trávníku lidé rozvinuli i velkou vlajku Evropské unie a
ukrajinskou vlajku.

Demonstrace Pravda nemá alternativu chce připomenout odvahu těch, kteří v
letech 1939 a 1989 měli odvahu říci, že pravda zůstane pravdou a lež lží.
V době alternativních médií a předvolebních kampaní chce podle
organizátorů zdůraznit, že se veřejnost setkává s překrucováním faktů.
Po projevech na Újezdě má shromáždění pokračovat na Hradčanském
náměstí. V 16:00 by měla zaznít výzva Chvilka pro Andreje adresovaná
předsedovi ANO Andreji Babišovi.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Připadal jsem si jako u kůlu v plotě Jakeše. Celou zemi proměníte ve
velké Čapí hnízdo. Fiala tepal Babiše, když po dvou hodinách skončil

Předseda ODS Petr Fiala se nestačil divit, co tu v poslední hodině a půl od
Andreje Babiše (ANO) slyšel. Koaličním partnerům hnutí ANO vzkázal, že
budou v podstatě na ráně jako první, až se bude lámat chleba. Konstatoval,
že děti Andreje Babiše, které teď firmu vlastní, nepochybně jednaly ve
prospěch svého otce. Za Čapím hnízdem je zkrátka třeba hledat jeho
Agrofert, a to už od roku 2007. Vzpomněl také na slavnou facku Miroslava
Kalouska.

Po hodinu a půl dlouhé kanonádě Andreje Babiše (ANO) se za řečnický
pultík dostal s přednostním právem k diskusi předseda ODS Petr Fiala. „Já
jsem se nedobrovolně ocitl na předvolebním mítinku hnutí ANO, považuji to
za násilí vůči své osobě a uvidím, co s tím budu dělat,“ zahájil
Fiala. To, že koaliční strany umožnily takovéto předvolební vystoupení,
se jednoho dne koaličním partnerům vrátí.

Následně si posteskl nad tím, že Andrej Babiš opakovaně zve občany k
návštěvě Čapího hnízda. Možná nebude nutné, aby lidé na farmu jezdili.
„Jestli to takhle bude pokračovat dál, tak v Čapí hnízdo proměníte
celou Českou republiku,“ zaznělo z úst Fialy.

Posléze připomněl slova někdejšího lídra opozice z března 2011, kdy
řekl, že poslanecká sněmovna musí uplatňovat svou kontrolní roli. Fiala
mu v tom s odstupem pěti let dal za pravdu. To je také důvod, proč je
mimořádná schůze svolána. Kdyby Fiala dostal slovo jako první, jasně by
to řekl a Andrej Babiš by se tu hodinu a půl nemusel ptát, proč toto
mimořádné jednání sněmovny vlastně svoláváme.

Projev, jenž má sněmovna za sebou, nepřinesl některá vysvětlení. „A
pokud Andrej Babiš v příštích několika hodinách vysvětlení nedodá, je
na předsedovi vlády Bohuslavu Sobotkovi, aby konal,“ obrátil se jasně na
předsedu vlády Sobotku a vyzval ho, aby v takovém případě Babiše z vlády
odvolal.

V čí prospěch jednaly děti Andreje Babiše?

„Všechny ty indicie ukázaly, že Andrej Babiš po celou dobu firmu Čapí
hnízdo ovládal a měl na ni podstatný vliv,“ poznamenal šéf ODS s odkazem
na to, že firmu koupil Babiš pro své děti. To sám přiznal před
Poslaneckou sněmovnou. Fiala ovšem doplnil, že za Čapím hnízdem je třeba
hledat Agrofert z mnoha důvodů. Např. proto, že doménu www.CapiHnizdo.cz od
roku 2007 vlastnila firma Agrofert. Zásadní jednání o společnosti se konala
na půdě Agrofertu a tak dále. V čí prospěch jednaly děti Andreje Babiše,
když ne ve prospěch svého otce,“ konstatoval dále předseda ODS.

Vzpomněl také na slova Andreje Babiše, že je Čapí hnízdo jeho, a to v
čase, kdy s ním oficiálně neměl nic společného. Tak proč se kauzou
začal zabývat Evropský úřad boje proti podvodům OLAF. Ten vyšetřování
spouští na základě vlastních zjištění. A pan ministr si snad nemůže
myslet, že pravicová opozice řídí OLAF nebo ona zlá média.

„Mně to připomnělo dobře známý projev z Červeného hrádku. Jen mi tam
chyběl ještě ten kůl v plotě,“ vysmál se majiteli Agrofertu Fiala. Pan
Babiš podle jeho názoru udělal jen to, že ukázal prstem na všechny okolo
sebe včetně Evropské unie a pospojoval mnohdy nespojitelné.

Ve druhé polovině se znovu obrátil na premiéra Bohuslava Sobotku a vyzval ho,
aby jednal, neboť by měl mít na paměti obraz celé vlády. Premiér za celou
vládu odpovídá. Na to ostatně sám poukazoval Bohuslav Sobotka ještě v
roli opozičního politika v roce 2011. Tehdy vyzýval expremiéra Petra Nečase
(ODS), aby se vypořádal se svým ministrem financí Miroslavem Kalouskem.
Sluší se připomenout, že Kalousek v té době vlepil facku jednomu mladému
muži a Sobotka volal po Kalouskově hlavě.

Nakonec vzpomněl také případ někdejšího ministra pro životní
prostředí Pavla Drobila (ODS), který odstoupil kvůli podezření, že se
jeden z jeho podřízených údajně dopustil korupčního jednání. Pan Drobil
odstoupil, následně byl očištěn, ale to nic nemění na tom, že učinil
odpovědný politický krok.

V samém závěru položil zásadní otázky, na které by sněmovna měla znát
odpověď. „Kdo podepsal žádost o dotaci a čestné prohlášení, že firma
spadá do kategorie malých a středních podniků?“ ptal se v úplném
závěru Fiala.

Pravicová opozice chce také slyšet, proč Babiš veřejně odmítá anonymní
akcie, když se za ně jinak sám schovává. Fiala chce také slyšet, proč v
dozorčí radě firmy seděli příslušníci jeho rodiny. „Pane ministře,
nemůžete se vyhnout odpovědnosti. Nemůžete to řešit tím, že obviníte
všechny kolem sebe. Já vás vyzývám, abyste se ke kauze postavil čelem a
vysvětlil veřejnosti všechny okolnosti,“ udeřil Fiala. Pokud toho snad
Andrej Babiš nebude schopný, musí nastoupit premiér Sobotka a v duchu svých
vlastních slov z roku 2011 konat.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Stížnost ŘSD na Moravcův tým: Zakázali nám našeho zástupce a
vyhrožovali prázdnou židlí ve studiu...

Přístup České televize k výběru hostů do pořadu Otázky Václava Moravce
ostře kritizovalo Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD).

Produkční pořadu Otázky Václava Moravce podle tiskové zprávy ŘSD
zakázali vystoupit zástupci Ředitelství silnic a dálnic k tématu dostavby
dálnice D8.

Produkce pořadu dále podle ŘSD zdůvodnila svůj zákaz tím, že vyslaný
zástupce není dostatečně zodpovědný za dálniční stavby.

„Vedoucí tiskového oddělení a tiskový mluvčí ŘSD Jan Rýdl je
připraven na plánovanou diskusi a pověřen generálním ředitelem ŘSD
účastí v pořadu. O tomto pověření a potvrzení účasti zástupce ŘSD
byla produkce pořadu dopředu informována. Pokud jde o věcnou diskusi, pak
nevidíme jediný racionální důvod, proč vystoupení v pořadu zakazovat
konkrétnímu zaměstnanci ŘSD nebo si klást dodatečné podmínky a hrozit,
že produkce ponechá židli ve studiu prázdnou a moderátor uvede, že ŘSD se
odmítlo pořadu zúčastnit. Stejně tak nekorektní je avizovat pozvání
generálního ředitele ŘSD, který účast v pořadu nepotvrdil,“ píše
ŘSD v tiskové zprávě zveřejněné na jejích webových stránkách.

S takovým přístupem produkce ŘSD nesouhlasí. „Odmítáme, aby produkční
hodnotili, kdo je nebo není dostatečně zodpovědný či snad zda někdo za
ŘSD může nebo nemůže veřejně vystupovat. Dopředu jsme uvedli, že v
daném termínu se všichni zaměstnanci přímo zapojení do dokončení a
zprovoznění D8 nemohou pořadu účastnit, a nabídli jsme alternativní
termín. Česká televize tento návrh neakceptovala a trvala na tom, že téma
D8 bude vysílat právě v neděli 27. listopadu. Proto je Jan Rýdl připraven
plnohodnotně zastoupit generálního ředitele ŘSD v pořadu Otázky Václava
Moravce a věcně a srozumitelně divákům vysvětlit realizaci stavby D8 0805
Lovosice – Řehlovice, což dělá v posledních týdnech opakovaně pro jiné
zpravodajské a publicistické pořady České televize. Produkce OVM si
samozřejmě může vybírat hosty, ŘSD ale má mít možnost zvolit si v danou
chvíli vhodného zástupce, který bude instituci reprezentovat,“ píše se
dále v tiskové zprávě.

Na závěr se v ní uvádí, že generální ředitel i další zástupci ŘSD
jsou připraveni se Otázek Václava Moravce zúčastnit v jiném termínu. „Nemohou
být ale produkcí nuceni, aby se dostavili v jednom jediném datu bez možnosti
domluvy,“ dodalo ŘSD.

Moderátor dnešní televizní diskuse Václav Moravec se ale tomuto nařčení
bránil tím, že šéf ŘSD Jan Kroupa pozvání do Otázek Václava Moravce
nevyužil.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Velvyslanectví RF v USA okomentovalo vyšetřování převodů ruského MZV

Zprávy o tom, že FBI vyšetřuje peněžní převody ruského MZV, je
nezdařilým pokusem přitáhnout Moskvu k „vnitroamerickým šarvátkám“
kolem voleb, oznámilo ruské velvyslanectví v USA. Na zastupitelství podotkli,
že tento pokus „hanebně ztroskotal“.

Portál BuzzFeed dříve oznámil, že FBI vyšetřuje převody ministerstva
ruským velvyslanectvím v desítkách zemí v částce přes 380 tisíc USD.
Jako cíl bylo uvedeno „uspořádání předvolební kampaně". Portál
BuzzFeed ignoroval možnost toho, že šlo o hlasování ve volbách do Státní
dumy v zahraničí, a naráží na to, že jsou spojeny se „zasahováním
Ruska do voleb v USA". RIA Novosti nedisponuje zatím komentářem FBI.

„S odvoláním na FBI bylo oznámeno o vyšetřování „podezřelých"
peněžních převodů MZV RF našim velvyslanectvím v celém světě — „Od
Afghánistánu až po Nigérii". A to na „uspořádání voleb". Padla zmínka
o bance Citibank, která obsluhuje velvyslanectví ve Washingtonu. Nijak nás
nepřekvapuje, že ve světě amerického mainstreamu mají Rusko a jeho
velvyslanectví ve Washingtonu za jediný cíl podkopání základů místní
demokracie. Nyní vyšetřuje BuzzFeed spolu s FBI a Kongresem převody
prostředků, z nichž velvyslanectví žije a funguje v plném souladu s
Vídeňskou konvencí. To je nová americká norma", praví se v prohlášení.

Jak zdůraznili v rezortu, „volby do Státní dumy a volby ruského prezidenta
jsme prováděli a provádět budeme".

„V souladu s naší ústavou, mj. také pro občany Ruska, kteří se
nacházejí v zahraničí. Po celém světě, mj. i v USA. Budeme-li na jejich
uspořádání potřebovat dodatečné prostředky, dostaneme je z Moskvy
prostřednictvím Citibanku, nebo nějaké jiné banky. Zcela legálně",
zdůraznili na velvyslanectví.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Syrské letectvo obnovilo nálety na ozbrojence v Aleppu

Syrské vojenské letectvo obnovilo v úterý útoky na pozice nezákonných
útvarů v jimi kontrolovaných čtvrtích Aleppa.

Jak píše list Al-Vatan blízký vládě, směřují útoky armádních
jednotek do míst poblíž čtvrti Tarik-al-Bab na jihovýchodě města. Podle
zpráv, které odtud dostáváme, jsou střety na tomto úseku fronty
nejzuřivější. List Al-Vatan zdůrazňuje, že postupující vojáci nutí
teroristy, aby se přeskupovali a stahovali do těchto míst další posily,
které by zadržely nápor vládních sil a pomohly jim budovat nové obranné
linie. V současné době byla většina opevnění radikálů ve východní
části velkoměsta obklíčena.

Syrská armáda zlikvidovala hlavní výspy teroristické organizace Fronta
an-Nusra a jejich spojenců ve čtvrtích As-Sukkari a Bustan al-Baša. Vládní
vojska opět kontrolují i čtvrť Sulejman al-Halábí,kde se nachází
vodárenská věž. Podle některých údajů už byl obnoven přísun pitné
vody do řady aleppských čtvrtí.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Sky News informovala o přístupu k dokumentům s údaji tisíců bojovníků IS

Britská televizní stanice Sky News oznámila, že se jí podařilo dostat se k
dokumentům, obsahujícím osobní údaje tisíců bojovníků teroristické
skupiny Islámský stát (IS, v Rusku zakázaná).

Každý z teroristů, mezi nimiž jsou zástupci jednapadesáti zemí, musel
při vstupu do organizace sdělit informace o sobě a odpovědět na třiadvacet
otázek.

Teroristická skupina Islámská stát je v současné době jednou z hlavních
hrozeb pro světovou bezpečnost. Za tři roky se teroristům podařilo obsadit
značné území Iráku a Sýrie. Kromě toho se snaží rozšiřovat svůj vliv
i v zemích severní Afriky, mimo jiné v Libyi.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Stoupenci a odpůrci Savčenkové přišli k budově soudu, kde vynášejí
rozsudek

Stoupenci a odpůrci ukrajinské letkyně Naděždy Savčenkové, která byla
shledána vinnou v případu smrti novinářů VGTRK na Donbasu, přišli k
budově Doněckého městského soudu, kde se vynáší rozsudek, oznámil
zpravodaj RIA Novosti.

Odpůrců Savčenkové je v danou chvíli několikrát víc — jsou to studenti
školských zařízení Rostovské oblasti. Přišli sem s plakáty s nápisy
„Savčenková, uznej svou vinu" a „Savčenková musí nést odpovědnost
podle zákona". Celkem je Jich asi čtyřicet. Před několika minutami přišli
před soudní budovu i dva přívrženci občanky Ukrajiny s kyticí v barvách
ukrajinské vlajky. Podle jejich slov se dnes žádné hlídky stoupenců
Naděždy Savčenkové na území Doněckého soudu neplánují.

Podle slov jednoho z příslušníků policie se počet lidí, kteří
kontrolují území soudu a jeho okolí od doby, co obžalovanou do soudní
budovy přivezli, nezměnil. Jedná se celkem asi o 50 lidí.

Čtení rozsudku, který má, jak už bylo oznámeno, odsuzující ráz,
pokračuje. Savčenkové hrozí trest odnětí svobody až 25 let, což je
maximální termín, ke kterému může být odsouzena žena podle ruského
Trestního zákoníku.

Podle verze ruského vyšetřovacího výboru korigovala Savčenková v létě
roku 2014 dělostřeleckou palbu ukrajinských vojsk v Luhanské oblasti
nedaleko obce Metallist, kde se nacházeli civilní občané, mimo jiné i tři
novináři VGTRK. Dva z nich, a sice Igor Korněljuk a Anton Vološin v
důsledku ostřelování zahynuli. Kromě toho ji rovněž soud shledal vinnou
za nezákonné překročení rusko-ukrajinské hranice. Sama Savčenková
veškerá obvinění kategoricky odmítá.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Babiš byl přistižen při lži. Co s tím udělá premiér, ptá se Stanjura z
ODS

Andrej Babiš (ANO) se poněkud zamotal do tvrzení, zda mu patří firma Čapí
hnízdo, která spadá do jeho holdingu Agrofert, nebo mu nepatří. Shodli se
na tom předseda poslaneckého klubu ODS Zbyněk Stanjura a šéf české
pobočky Transparency International David Ondráčka. Firmu prověřuje
Evropský úřad pro boj proti podvodům OLAF. Svorně zkritizovali i nový
zákon o zadávání veřejných zakázek.

Veřejné zakázky se mají už letos zadávat jinak. Legislativa počítá
například s tím, že se vítězem tendru může stát firma, která
nenabídla nejnižší cenu. Může však být spolehlivější. Je to správná
cesta? Ve středečních Událostech, komentářích České televize o tom
diskutovali předseda poslaneckého klubu ODS Zbyněk Stanjura a šéf české
pobočky Transparency International David Ondráčka. Stranou jejich pozornosti
ovšem nezůstala ani kauza Čapího hnízda, u něhož Andrej Babiš popírá,
že by s firmou měl cokoli společného. Sluší se dodat, že mu patří.

Stanjura odmítl, že se do teď vždy muselo soutěžit především na
základě ceny. „Ale to je mýtus. Už podle toho starého zákona, který
možná za pár týdnů přestane platit, se nemuselo soutěžit na cenu. To,
že se toho řada starostů bála, je věc jiná,“ konstatoval hned v úvodu
Stanjura s poukazem na to, jak je práce zastupitelů v poslední době
kriminalizována. Nový zákon je příliš rozsáhlý a vinu na tom nese
ministerstvo pro místní rozvoj. Poukázal také na to, že po soutěži se
může cena navýšit až o 30 procent. „Když to dáte z ruky, bez soutěže,
tak můžete cenu zvednout až o 50 procent. Proč?“ ptal se šéf
poslaneckého klubu ODS.

Pár slov padlo také o kauze firmy Čapí hnízdo. Stanjura připomněl, že za
vlády Petra Nečase (ODS) musel skončit Vít Bárta, když čelil podezření,
že uplácel poslance. Toto podezření se nakonec nepotvrdilo, ale samo
podezření stačilo k Bártově konci. Koaliční partneři hnutí ANO se
vůči Babišovi mohou zachovat stejně.

„Andrej Babiš říká, je to moje firma, ale já s tím projektem nemám nic
společného.“ Tak kde to jsme, ptal se opoziční poslanec. „Ministrova
firma dostala dotaci. Teď se tam řeší podezření z podvodu... A teď jsme
přistihli ministra Babiše, že lže,“ udeřil šéf poslaneckého klubu ODS.
V Čem měl Babiš lhát? Právě v tom, zda je Čapí hnízdo jeho či není.
Stejně tak tvrdil, že dotaci pro Čapí hnízdo prošetřovaly české orgány
a nezjistily pochybení. OLAF – Evropský úřad pro boj proti podvodům ale
konstatoval něco jiného.

Babiš se v tom zamotává, potvrdil Ondráčka

Ondráčka dal v tom za pravdu kritikům Andrej Babiše. „Myslím, že to je
jeden z největších problémů Andreje Babiše... V tom, jak to vysvětluje
dnes, se zamotává,“ konstatoval Ondráčka, jenž mohl být ministrem vnitra.
Navrhoval to při sestavování vlády Andrej Babiš, ale koalice nakonec
zvolila jiné řešení.

Pokud jde o nový zákon o veřejných zakázkách, Ondráčka potvrdil
Stanjurova slova, že se prakticky nic nemění, pokud jde o ceny zakázek.
Nelíbí se mu ani zmíněné navyšování ceny zakázky o vícepráce. V
některých případech to je sice odůvodnitelné, jenže to lze zneužít i
tam, kde pro to není důvod, především na regionální úrovni.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Naštvaný Tomáš Zdechovský přináší šokující informaci k výbuchům v
Bruselu. A létají hodně silná slova

Teror v Bruselu. Podle předběžných informací si zatím 13 mrtvých a 35
zraněných vyžádaly výbuchy v hale bruselského letiště, dalších deset
mrtvých výbuchy v metru. Podrobností zatím příliš moc není, nicméně
zpravodaj ČT v Bruselu tvrdí, že se dle svědků před výbuchem ozvaly
výkřiky „Alláhu Akbar“ a střelba. Europoslanec KDU-ČSL Tomáš
Zdechovský celou tragédii komentuje pro PL přímo z Bruselu. Podle jeho slov
včera na letišti nepotkal ani vojáky, ani policisty.

Evropský poslanec za KDU-ČSL Tomáš Zdechovský jen těsně po útocích na
sociálních sítích děkoval lidem, že mu volají a ptají se ho. „Díky
všem za to, že mi píšete a voláte. Jsem v pořádku – přiletěl jsem
včera. Výbuchy byly podle místních médií v odletové hale. Na místo
stále míří policisté a záchranáři. Musím říci, že i mezi kolegy
zavládl docela strach. Zatím je předběžné cokoliv komentovat. Informace i
v místních médiích jsou hodně rozporuplné,“ napsal na svém
facebookovém profilu Zdechovský.

Informace k situaci v Bruselu aktualizujeme ZDE

V krátkém textu pro ParlamentníListy.cz se následně podivoval nad tím, jak
Brusel podcenil teroristické hrozby. „Bezpečnostní situace v Bruselu je
dlouhodobě špatná. Zdejší letiště bylo na seznamu možných
teroristických útoků opakovaně,“ upozorňuje europoslanec.

„Proto tu byla velmi silná bezpečnostní opatření,“ popisuje situaci v
metropoli Evropské unie. „Nicméně po pátečním dopadení teroristy
Abdeslama tu zavládlo určité uvolnění atmosféry, což bylo cítit
například včera při rozhovorech s kolegy a lidmi v Evropském parlamentu.
Měl jsem pocit, že se situace výrazně uklidnila. Včera při příletu na
letiště mě každopádně překvapilo, že jsem nepotkal ani vojáky, ani
policisty,“ uvedl Tomáš Zdechovský pro ParlamentníListy.cz.

Následně pak ještě na svém účtu na Twitteru dodal, že „politici v
Bruselu dlouho neposlouchali varování tajných služeb a policie. Informace o
možných teroristických útocích jsou dlouho známé“. Připsal poté
ještě na základě aktuálního vývoje, že telefonní sítě v Bruselu jsou
přetížené a padají.

Krátce před výbuchy na letišti přistálo letadlo z Prahy, cestující
zůstali na palubě, kde jsou v bezpečí. Zástupce českého velvyslance v
Bruselu Martin Čech pro ČT24 uvedl, že zatím nemají informace o tom, že by
byli útoky postiženi i čeští občané.

Po deváté hodině přišel další výbuch, tentokrát ve stanici bruselského
metra Maalbeek, která se nachází nedaleko budovy Evropského parlamentu. Na
místě je podle médií 10 mrtvých, spekuluje se o útocích v dalších
stanicích metra. Bruselské úřady zastavily veškerou hromadnou dopravu.

„Jsem v Bruselu. Zažíváme tu dnes velmi krutou válku s terorem v přímém
přenosu. Útoky na letišti, v metru u EP,“ píše na Twitteru europoslanec
TOP 09 Jiří Pospíšil. „Přesouvám se Bruselem. Ulice jsou tiché,
prázdné, jen z dálky jsou slyšet policejní sirény. Opět strašné útoky.
Upřímnou soustrast pozůstalým,“ dodal Pospíšil.

Kolují i některé neoficiální a nikým dosud nepotvrzené informace, že
mrtvých na letišti může být až 25 a že výbuchy postihly nejen jednu, ale
i další stanice metra.

Novinář LN Ondřej Koutník na svém twitteru citoval svoji kamarádku, která
v Bruselu pracuje: „Evropská komise stahuje lidi z ulic. Kdo je uvnitř,
nesmí ven, a kdo je na ulici, musí do nejbližší budovy,“ uvedl novinář.

„Brusel pod útokem, výbuch na letišti, výbuch v metru. Upřímnou
soustrast všem pozůstalým. Tak se dívám do historie a vzpomínám, jak USA
řešily německou otázku v době 2. světové války. Všichni Japonci byli
bez pardonu deportováni do táborů,“ uvedl na svém Facebooku poslanec za
ČSSD Stanislav Huml.

„Myslím na lidi zasažené terorem v Bruselu. Nenechme se ale zastrašit. To
radikálové chtějí. Jediným řešením je pokračování v boji proti lidem,
kteří nenávidí náš svět,“ komentoval útoky šéf ODS Petr Fiala. Na to
však naštvaně reagoval někdejší dlouholetý člen ODS Tomáš Haas, který
Fialův komentář sdílel a zdůraznil na svém facebooku jednu z reakcí: „Pane
Fialo, my nejsme zastrašení, my jsme už poměrně dost nasraní,“ citoval
Haas a sám dodal: „Nebuďme (nasraní, pozn. red.), ODS má pro nás slova
útěchy.“

Česká republika na základě útoků zvyšuje bezpečnostní opatření. Na
letišti jsou již zvláštní jednotky. „Jsme v kontaktu s partnery v
zahraničí. V tuto chvíli nemáme informace, že by v ČR měly hrozit
teroristické útoky. České bezpečnostní složky přešly v souvislosti s
útoky v Belgii do pohotovosti. V souladu s krizovými plány začínají platit
zvýšená bezpečnostní opatření,“ napsal na Twitter ministr vnitra Milan
Chovanec.

Foto - Twitter - letiště v Bruselu po výbuchu

Foto - Twitter - lidé vystupují z metra do kolejiště

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Probuďme se včas! sepsala ekonomka výzvu proti Marksové

Za její nejnovější návrh ostře kritizuje ministryni práce a sociálních
věcí Michaelu Marksovou ekonomka Markéta Šichtařová v článku, který
vyšel na serveru Eurodeník.cz. Vadí jí, že Marksová chce, aby vlastníci
nemovitostí – míněno zejména majitelé bytů – přišli o část svých
majetkových práv.

Nadále by totiž nemohli o svém majetku – svém bytu – rozhodovat sami.
Ale museli by se zeptat sousedů. Přesněji řečeno, museli by se jich dovolit,
zda smějí byt pronajmout tomu a tomu nájemníkovi. „Paní Marksová si
totiž myslí, že není v pořádku to, že někteří podnikaví lidé začali
skupovat v některých městech nájemní byty a v nich ubytovávat sociálně
slabší lidi. A že prý tito nájemníci ‚dělají v domech binec a
obtěžují sousedy‘,“ píše Šichtařová.

Celý text je ZDE

Uznává, že to zní jako celkem racionální argument. „Kdo by chtěl, aby
se k němu na patro nastěhoval nějaký pochybný ptáček, který bude v noci
hulákat po domě, házet odpadky z oken, demolovat společný výtah a zkrátka
celkově nedodržovat žádná pravidla?“

Je to neslučitelné s právním státem

Šichtařová ale poukazuje na to, že právo na majetek patří mezi několik
naprosto zásadních a silných práv evropské kultury, přes která nejede
vlak. „O vlastnění majetku mluví v článku 11 i Listina základních práv
a svobod, která je součástí našeho právního. pořádku – je tedy možno
vnímat ji jako jakýsi dodatek Ústavy,“ upozorňuje. „Listina také
definuje další důležité parametry – jako třeba, že je možné omezení
majetku ve veřejném zájmu, že výkon majetkových práv nesmí poškozovat
zdraví jiných a tak dál a dál. Ale i kdybyste četli Listinu padesátkrát a
hledali mezi řádky nějaký skrytý výklad, nikde nenajdete ani náznakem nic
o tom, že by snad vlastník majetku – majitel bytu – musel preventivně
žádat o povolení výkonu svých majetkových práv někoho cizího, a to jen
na. základě toho, že se sousedovi preventivně nelíbí, jestli nájemník
má šikmé oči, tmavší kůži, nebo zelená tykadla,“ píše Šichtařová
s tím, že návrh Marksové je jednoduše a prostě neslučitelný s právním
a svobodným státem.

Ve Švýcarsku a v USA je to trochu jinak

Odmítá i tvrzení Marksové, že podobně to funguje již v zahraničí, a
jako příklad uvádí Švýcarsko. „To se ovšem hluboce mýlí. Nejen ve
Švýcarsku, ale třeba i v USA sice existuje možnost, že se majitel bytu
musí ptát na dovolení pronajmout svůj majetek sousedů, ale jde o
diametrálně jinou situaci: Totiž jde o společenství, vlastně jakýsi ‚klub‘
vlastníků, který byl dopředu založen se stanovami obsahujícími toto
pravidlo. A každý, kdo do ‚klubu‘ následně vstoupil, musel předem se
stanovami souhlasit. Dopředu se tedy dobrovolně části svých majetkových
práv vzdal. Je zcela nemyslitelné, aby něco podobného zakotvoval zákon,“
tvrdí Šichtařová.

Je to prosté. Funkční policie

Zároveň ale přidává i návod na to, jak se vypořádat s lidmi, kteří „dělají
v domě binec, vyhazují odpadky z okna, demolují výtah a jinak nedodržují
pravidla“.

„Řešení problémových sousedů je tak prosté, až to jednoho zarazí.
Jmenuje se funkční policie, funkční soudy a důsledné hlídání si
vlastního majetku. Zničený výtah? Zavoláme policii. Police provede
šetření a napaří pokuty. Odpadky z okna na mém trávníku? Opět policie,
další pokuty a důrazná výstraha. Rušení nočního klidu? Je to snadné,
od toho tu je policie. Napotřetí nebude už nájemníkovi domlouvat, nýbrž
jej na základě rychlého rozhodnutí soudu vystěhuje,“ popisuje
Šichtařová, jak by mělo vypadat právně čisté řešení uvedeného
problému. Zároveň ale přiznává, že něco takového je u nás momentálně
nesplnitelným ideálem.

Na závěr Šichtařová přiznává, že ji ani moc neděsí, že by „tenhle
paskvil“ snad mohl projít. „Tomu se mi nechce věřit. Mnohem víc mě
děsí, že tenhle nápad mnoho říká o ministryni sociálních věcí – o
paní, která u nás chce zavádět kupříkladu norský model sociálky…
Probuďme se včas!“ uzavřela Šichtařová.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Strašlivá urážka. Václava Klause rozčílila slovenská velvyslankyně

Exprezident Václav Klaus podle vlastních slov nesepisuje texty z návštěv v
cizině, které jsou natolik krátké, že za zaznamenání nestojí. Tentokrát
však musel učinit výjimku. Při cestě do Švýcarska prý totiž slyšel tak
strašlivou urážku, že na ni zkrátka musí zareagovat. Zásadní roli v
této urážce hraje Evropská unie a Ukrajina.

Václav Klaus na serveru Institutu Václava Klause prozradil, že byl pozván do
švýcarského Zürichu na akci švýcarského Svazu zaměstnavatelů v oboru
„barvy a laky“. Exprezident čtenářům prozrazuje, že je to vznešená
akce, na kterou se hned tak každý nedostane. Klaus na ní přednesl projev a
po něm následovala klasická diskuse zde přítomných byznysmenů, vyslanců
a dalších osobností.

„Názory účastníků v diskusi k mému vystoupení se velmi lišily –
učebnicově politicky superkorektní německý velvyslanec (paní Merkelová by
z něj měla radost) a naopak Evropu realisticky vidící vysoce postavený
švýcarský generál (který přišel v uniformě). To by za komentář
nestálo – snad jen ‚úžasný‘ výrok německého velvyslance, že v EU
žádný demokratický deficit není, neboť všichni funkcionáři EU mají
dvojí legitimitu – národní a evropskou,“ prozradil Klaus.

Celý text najdete zde

To však není hlavní důvod, proč Klaus o akci píše. „Píšu ale kvůli
slovenské velvyslankyni, takové bruselské svazačce. S mými názory na EU
zcela zásadně nesouhlasila, což jí neberu. Léta pracovala v bruselských
institucích. Nemohu se ale smířit s jejím tvrzením, které si dovolila
pronést v cizině, že nám EU strašně pomohla. Řekla, že bez EU bychom
byli v takové situaci, v jaké je dnes Ukrajina. To považuji za strašlivou
urážku,“ rozčílil se druhý český prezident.

Byl natolik rozhořčen, že o tom napsal několika svým známým a ti mu
odpověděli, že je to ukázka „Kiskovské politiky na Slovensku“ či „ukázala
opovržení vůči vlastní zemi“. Dáma by si podle Klausových známých
zasloužila divadelní roli na kyjevském Majdanu.

Podle Klause je tato dáma klasickým příkladem tlaku propagandy EU.
Velvyslankyně totiž věří, že v Unii panuje svoboda médií a tu je třeba
ctít. Ne jako v Turecku, které ji teď údajně neoprávněně omezuje,
přičemž se tamní vláda zaštiťuje bojem proti terorismu. Slovenská
velvyslankyně podle Klause věří vší této bruselské propagandě. Nebyla
však sama. Většina účastníků oné vznešené akce prý byla proti
vystoupení Velké Británie z EU a proti zvolení Donalda Trumpa 45.
prezidentem USA.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Babiš dnes před poslanci řekne, kdo byl dřív majitelem Čapího hnízda

Vicepremiér a ministr financí Andrej Babiš (ANO) by měl dnes zveřejnit
majitele Farmy Čapí hnízdo z doby, kdy společnost úspěšně žádala o
padesátimilionovou evropskou dotaci. K případu se má předseda hnutí ANO
vyjádřit odpoledne na mimořádné schůzi Poslanecké sněmovny, kterou
vyvolala pravicová opozice.

Čapí hnízdo patřilo do konce roku 2007 do Babišova koncernu Agrofert. Poté
společnost přešla na anonymní formu vlastnictví a jako malá společnost
dosáhla na dotaci, kterou by firma z koncernu Agrofert dostat nemohla. Po
několika letech, kdy dodržovala dotační podmínku, se vrátila zpět mezi
firmy Babišovy skupiny. Někteří opoziční politici postup vnímají jako
dotační podvod, případně účelové jednání.

Svolání schůze iniciovali poslanci opozičních TOP 09, ODS a Úsvitu. Debata,
zda podpořit program schůze, v posledním týdnu vyvolala roztržku v koalici.
ČSSD i lidovci se rozhodli hlasovat pro, Babiš a předsednictvo hnutí k
témuž kroku nakonec vyzvali i členy dolní komory za ANO. Poslanci podle
předsedy klubu ANO Jaroslava Faltýnka výzvu vyslyší. Program podpoří i
KSČM.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Nejhloupější je, když začnou levicoví sociální inženýři radit lidem s
podnikáním, říká europoslanec ODS Tošenovský

ROZHOVOR Česká vláda se musí intenzivně zabývat ochranou svých hranic,
pokud Brusel nyní opět selže, myslí si místopředseda ODS a europoslanec
Evžen Tošenovský. Největší evropští hráči v EU mají strach přiznat
před svými voliči své předchozí chyby při řešení migrační krize.
Otevírat naši ekonomiku čínským obchodním aktivitám bychom měli hodně
uvážlivým způsobem a další ekonomická krize jako v roce 2009 nemusí být
zrovna daleko...

Poslední summit EU, kde se měla řešit zásadní opatření k zastavení
nelegální uprchlické vlny z Blízkého a Středního východu a také z
Afriky, nepřinesl ke zklamání veřejnosti i řady politiků nic konkrétního.
Evropa se má dále jen opírat o sliby nespolehlivého spojence Turecka a
věřit Řecku, jež má svých vnitřních problémů až nad hlavu, že
zřídí další hotspoty a bude se řádně věnovat azylovému řízení.
Nečeká nás tak za pár měsíců ještě větší příval běženců než
vloni? A co říkáte na přístup špičkových evropských politiků k
emigrační krizi?

Bohužel jsme se podle mého názoru neposunuli nijak zvlášť daleko. Podle
mnoha informací je pravděpodobné, že příliv uprchlíků se na jaře zase
zvýší. Rozpačité závěry posledního summitu nepřinesly žádné
zásadní rozhodnutí, jak situaci razantně změnit. V podstatě vrcholové
setkání zopakovalo jen to, co je slyšet v posledních měsících.

Věříte vůbec tomu, že opatření v Turecku a Řecku budou do měsíce či
dvou skutečně fungovat a zastaví to novodobé „stěhování národů“?

Turecko se potýká dlouhodobě s obrovským množstvím uprchlíků a je to na
hraně jejich možností. My si to ani nedovedeme představit, jak na svém
území řeší tábory se stotisícovými počty lidí. Proto si myslím, že
je naivní předpokládat, že se něco dramaticky změní během dvou měsíců,
pokud bude Evropská unie postupovat stále stejným způsobem. To se týká i
Řecka. Změnu by mohla přinést zvýšená aktivita NATO při změně
postavení z pozorovatelské a monitorovací pozice na silnější aktivity.

Návrhy Visegrádské čtyřky na záložní plán B, kdy by se posílily
hraniční přechody v Makedonii a Bulharsku, pokud Řekové a Turci zklamou,
byly zcela jednoznačně odmítnuty. Došlo tedy ke stejné situaci jako vloni,
kdy vlády středoevropských států chtěly utečenecký exodus razantně
řešit a byly za to označovány jako xenofobní. Tedy názory „nových“
členů EU jsou opět podle mínění některých politiků arogantně
přehlíženy, i když na jejich slova už v mnoha případech došlo. Jak tento
stav hodnotíte? Proč Německo, Francie a jiné zakladatelské státy EU na
nás stále pohlížejí s tak velkým despektem?

Myslím si, že v rozhodování velkých hráčů, jako jsou Německo, Francie a
některé další, se velmi silně odrážejí spíše jejich vlastní
vnitrostátní politické situace. Není to asi přehlížení jiných států,
ale změna postoje dovnitř těchto zemí by mohla být vnímána jako
přiznání předcházejících chybných postojů. Napjatá politické situace
ve směru k uprchlíkům není vůbec jednoduchá a jednoznačná.

Neměla by se tedy česká vláda po summitu EU, který vlastně nic nevyřešil,
začít zabývat projekty na ochranu našich hranic? Rakušané už omezují
přijímání běženců a Německo nemá pro další emigranty potřebné
kapacity. Navíc Bavorsko chce uzavřít hranici s Rakouskem. Také severské
státy přikročily k některým restriktivním opatřením. Není už na čase
začít připravovat různá technická opatření pro zabezpečení našich
hranic? Neměly by se proto vyčlenit i speciální jednotky armády a policie,
jež by měly na případné zásahy už pravidelně cvičit?

Doufám, že se vláda intenzivně zabývá vlastní ochranou hranic, pokud by
selhaly unijní mechanismy. Očekával bych od ministerstva vnitra, že má a
propracovává zásadní strategii postupu v případě zdramatizování situace
na českých hranicích s přívalem uprchlíků.

Stále se diskutuje o zapojení NATO do boje proti Islámskému státu, aby se
urychlila jeho porážka a teroristé se zas „nepřelili“ na jiná území,
jako se to nyní například děje v Libyi. Loďstvo Severoatlantické aliance
začalo konečně hlídkovat na moři mezi Řeckem a Tureckem. Vracet uprchlíky
a razantně zasahovat proti pirátům ale nesmí. Co si o tom myslíte? Proč
Aliance nepůsobí na Blízkém a Středním východě podobně jako Rusko,
když právě jeho přičiněním začal IS ztrácet?

Jsem přesvědčen, že zásadní změnu může přinést silový vstup
Severoatlantické aliance do operací vůči Islámskému státu a i její
radikální aktivity proti pašeráckým skupinám. Jedině NATO disponuje
potřebnými technickými a operačními možnostmi na řešení dané situace.
Jedině NATO má prostředky operativního řízení na tak složité operace.
Evropská unie nemá žádné takové technické nástroje.

V současné době probíhá soudní řízení se soudními znalci a bývalými
úředníky z Fondu národního majetku, kteří při privatizaci OKD
podhodnotili Ostravsko-karvinské doly o několik miliard. Kapsu si pak „namastila“
jedna soukromá společnost. V kauze jsou podle deníku MF Dnes zainteresováni
i blízcí spolupracovníci premiéra Sobotky. Myslíte si, že předsedu vlády
požene někdo alespoň k morální odpovědnosti za tuto ohromnou ztrátu,
kterou stát utrpěl, když byl ještě navíc Bohuslav Sobotka v té době
ministrem financí?

Skutečně netuším, jaká rozhodnutí byla přijata vládou v době, kdy byl
ministrem financí pan Sobotka. Podle informací z médií nemám pocit, že by
to bylo jednoduché posuzovat, asi by to mohl skutečně rozhodnout pouze soud
na základě podrobných informací z té doby.

Na počátku roku se opět rozhořela mediální bitva mezi premiérem a
prezidentem. Některé významné osobnosti z ČSSD se vyjádřily, že už
nepovažují Miloše Zemana za levicového politika. Z celé situace vychází
předpoklad, že Zeman se vzdaluje od myšlenek sociální demokracie a
přibližuje se k Babišovi. Do jaké míry a za jakých podmínek je možné,
že by se vzájemně do budoucna podpořili? Tedy že v podstatě Zeman „přihraje“
Babišovi voliče v parlamentních volbách a naopak vicepremiér Zemana opět
nominuje nebo silně podpoří v prezidentských volbách? Může to tak
skutečně být?

Myslím si, že pan prezident Zeman je jednoznačně levicově zaměřený
politik a všechna jeho prohlášení a kroky to potvrzují. Skoro si myslím,
že tak, jak znám pana prezidenta posledních 25 let, se v něm levicovost
kondenzuje čím dál více. Jeho levicový postoj nijak neomezuje případnou
možnost politického byznysu s panem Babišem, který nemá žádné pravé
nebo levé bariéry, účelově určitě udělá cokoliv, co mu pomůže.
Ostatně tak se chová od svého vstupu do politiky.

I někteří „pravicoví“ ekonomičtí experti tvrdí, že v Česku od roku
2008 stagnují mzdy ve srovnání s okolními státy díky specifické situaci v
našem podnikatelském prostředí. Jinými slovy, čeští podnikatelé
většinou nezvýšili mzdy, které šly rapidně dolů za období krize, i
když se jim už daří lépe. Stále více se také rozevírají nůžky mezi
několika procenty bohatších a zbytkem republiky. Co se proti tomu dá dělat?
Například snížit podnikatelům daňové zatížení, nebo zvolit jiná
řešení?

Vysoké daňové zatížení práce je u nás známou věcí, proto jedním z
nástrojů je skutečně snížení daňové zátěže. Druhou věcí je
zvýšení dynamiky trhu práce, tak aby lidé jednodušeji mohli měnit své
pracovní pozice. Proti určité stagnaci mezd je obranou schopnost lidí měnit
své pracovní místo. V některých oborech rychlé změny zaměstnavatele
skutečně vytvořily tlak na růst změn. Ukázkou jsou softwaroví pracovníci,
také svářeči, kovoobráběči, ale i jeřábníci a podobně.
Nejhloupější je, když to začnou řešit politici z pozice státu. To
zažíváme často právě od levicových sociálních inženýrů.

Česko se připojilo svým memorandem k čínskému projektu Hedvábné stezky,
což bude znamenat daleko větší výměnu zboží s čínským gigantem a
také jeho vyšší investice u nás. Nemůže ale například dojít i k
zániku některých průmyslových odvětví, kdy Číňané v nich umějí
vyrábět laciněji než Češi, jako jsme toho byli svědky v případě
textilního průmyslu? Ten u nás v polovině devadesátých let prakticky
zanikl. Může mít čínská expanze i jiné negativní důsledky? Hodně se
jí bojí například v Moravskoslezském kraji, někteří tamní ekonomové
tvrdí, že čínští oceláři mohou zlikvidovat ostravské hutě…

Byl bych velmi opatrný v jednostranném otevírání obchodních cest. Pokud
tyto obchodní otevřené dveře nejsou oboustranně skutečně vyvážené,
potom je to dlouhodobě velmi nebezpečné. Bohužel v případě Číny mám
obavu, že oboustranná otevřenost neplatí, a rozumím velkým obavám
českých hutníků a strojařů.

Množí se úvahy o tom, že nejen horší ekonomické výsledky některých
velmocí, například Číny, neřízená migrace, ale i další faktory jako
například nestabilní cena ropy, na které je závislá ekonomika mnoha
států, mohou způsobit návrat krize z let 2008–2009. Jak daleko nebo jak
blízko jsme od tohoto scénáře podle vašeho názoru?

Vzhledem k tomu, jak je současný svět globálně ekonomicky provázaný,
posuny do krajních poloh jsou velmi nebezpečné z pohledu vzniku a dopadu
krizových stavů. Současná úroveň ceny ropy a obecně velké hodnotové
výkyvy na trhu se surovinami a zároveň s tím probíhající střety,
například na Blízkém východě, Ukrajině ale i jinde, skutečně zvyšují
možnou hrozbu dalších globálních krizí. Mám proto obavu, že procento
návratu krize je v současné době opravdu velmi vysoké.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Tak si pro ni pojď, vole! VIDEA S Mirkem Topolánkem, která možná neznáte

Expremiér Mirek Topolánek, jenž nyní shání podpisy, aby mohl kandidovat na
Pražský hrad, je známý svou vznětlivou povahou, kdy několikrát v
minulosti napadl novináře – ať již slovně, či fyzicky. On sám nyní pro
Blesk.cz uvedl, že udělal chyby, ale že je opakovat nebude.

Asi nejznámější konflikt Topolánka s novinářem je ten, kdy se jeden z
fotografů snažil zachytit Topolánkovo dítě v kočárku. „Proč ho fotíš?“
rozčílil se Topolánek na muže, jenž mu strkal fotoaparát do kočárku.
Následovala facka, kterou Topolánek nečekaně novináři uštědřil.

Další video pak zachytilo rozladění tehdy premiéra Topolánka, jenž byl
udiven, jak se novináři předních českých médií dozvěděli o utajované
schůzce koaličních špiček na hradě Hněvín, kam s předstihem přijeli.
Jde o video z roku 2009.

„Chceme, abyste odjeli, protože toto není veřejná schůzka,“ nechal se
slyšet tehdy Topolánek. „Já prostě tyhlety metody nesnáším,
bolševický,“ dodal.

V roce 2012 pak Topolánek praštil do kamery, když šel na policejní výslech.

Rozčílený Topolánek je pak zachycen i na videu z roku 2016. „Tak si pro ni
pojď, ty, já ti ji nakoupím, ty vole,“ sdělil Topolánek k muži, který
na něj pokřikoval slova o hanbě.

V roce 2008 se pak Topolánek pustil do odborářů na jednání tripartity.
Šlo o daňové zvýhodnění stravenek.

ParlamentníListy.cz o Topolánkově zvažované kandidatuře psaly již v
sobotu jako první. „Na 80 procent do toho půjde,“ sdělil
ParlamentnímListům.cz zdroj blízký špičce ODS.

Mirek Topolánek v neděli pro Blesk.cz svou kandidaturu potvrdil. Rozhodl se k
tomuto kroku prý již v úterý. „Možná emotivně, protože rozumem bych to
nikdy neudělal,“ sdělil s tím, že v ten den začal shánět podpisy.
Zatím, jak uvádí, potřebné podpisy nemá, jen je má přislíbené.

„Přísliby mám, ale nemám všechny podpisy na papíře. Chci průřezovou
podporu. Nejsem kandidát žádné strany, nekandiduji s podporou žádné
strany. Sháněl jsem a mám pocit, že se mi to podaří – mít podporu pěti
klubů v Senátu,“ dodal Topolánek.

Jak Topolánek uvedl, i přes silnou konkurenci si v boji o Hrad věří.
Jediný problém, který vidí, je ten, že chce vysvětlit lidem, že pokud
nějaké chyby udělal, nedělá je dvakrát. „Jsem hodnověrný kandidát.
Své šance vidím poměrně vysoko,“ sdělil závěrem Topolánek s tím, že
má podporu rodiny.

K oficiální registraci uchazeče o Pražský hrad je nutná buď podpora 50
tisíc občanů, či 20 poslanců, případně 10 senátorů. Právě cestou
získání podpory od zákonodárců se Topolánek při své možné
kandidatuře chystá ubírat. Dnes pak o Topolánkově kandidatuře bude
rozhodovat Výkonná rada ODS.

„Do prezidentské volby vstupuje kandidát s politickými zkušenostmi a
zahraničně politickým rozhledem. Už mnohokrát jsem řekl, ze ODS si přeje
výměnu na Pražském hradě a i povolební události ukazují, jak je to
důležité,” uvedl ještě před ní ke kandidatuře Mirka Topolánka na Hrad
šéf ODS Petr Fiala.

„Mirek Topolánek byl nejen dobrý premiér, ale i respektovaný předseda
Rady EU,“ nechal se slyšet pro server Aktuálně.cz předseda TOP 09 Miroslav
Kalousek v souvislosti s Mirkem Topolánkem. Podle něj je dobře, že do hry
vstoupil kandidát s reálnými politickými zkušenostmi. Zásadní stanovisko
o podpoře Topolánka však Kalousek nechtěl sdělit. Jak však dodal, strana
se o tom bude radit v rámci poslaneckého klubu.

„Kdyby za mnou Mirek Topolánek přišel s žádostí o podpis, tak bych
právě v zájmu toho, aby do soutěže někdo s takovými politickými
zkušenostmi vstoupil, podepsal,“ zmínil pak Kalousek.

Proti je však Václav Klaus mladší (ODS). „Nepatřím do party Kalousek a
spol.,“ vymezil se.

A v ODS není jediný, kdo Topolánkovu kandidaturu přijímá rezervovaně, kdo
se však velmi ostře vymezil, je prezidentský kandidát Jiří Drahoš.
Podivil se nad tím, že by Českou republiku po prezidentech Klausovi a
Zemanovi měl na Hradě zachraňovat další bývalý premiér.

Původní text ZDE

„Fakt je, že Drahoš s Horáčkem vypadají proti Topolánkovi jak akvarijní
rybičky vedle barakudy. Ale Zeman je pořád ještě něco jako Great White, i
když s třemi harpunami v těle a s vylámanými zuby. Teď to teprve začíná
být zajímavý,“ sdělil pak na svém facebookovém profilu europoslanec za
ODS Jan Zahradil.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Středočeští zastupitelé zvolí nové vedení kraje

Středočeští zastupitelé zvolí na dnešním ustavujícím jednání nové
krajské vedení. Na hejtmanku je navržena Jaroslava Jermanová z hnutí ANO,
které vyhrálo krajské volby. Nová koalice ANO, STAN, ODS a tří
zastupitelů za TOP 09 bude mít v pětašedesátičlenném zastupitelstvu 44
hlasů.

Sociálním demokratům a komunistům, kteří v kraji dosud vládli, spolu s
částí TOP 09 připadne opoziční role.

Na programu ustavujícího jednání bude slib nových zastupitelů, volba
hejtmanky, jejích náměstků a dalších členů krajské rady a určení
statutárního zástupce hejtmana. Zároveň bude třeba zvolit nový výbor
regionální rady, stanovit kompetence náměstků a radních, ustavit výbory
zastupitelstva a určit počty uvolněných členů zastupitelstva.

Svolání ustavujícího jednání oddálily stížnosti na volby. Soudu jich
bylo doručeno pět, ani jedné nebylo vyhověno. Neuspěla ani koalice Svoboda
a přímá demokracie - Tomio Okamura (SPD) a Strana práv občanů (SPO),
která se těsně nedostala do zastupitelstva a domáhala se přepočítání
hlasů.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Babiš je jako Zeman, jen nemá kolem sebe ty hňupy, co dělají ostudu.
Ondřej Neff píše k výročí

Publicista Ondřej Neff má za to, že se dnes vyplatí být tak trochu
součástí vlády, ale současně být tak trochu proti ní. Skvěle to
zvládá Andrej Babiš (ANO), který coby ministr financí stojí pravidelně v
opozici ke kabinetu, v němž zasedá. Podobně to prý umí i prezident Miloš
Zeman, který se ovšem obklopil celou řadou „hňupů“ a dělá nám jednu
ostudu za druhou. A lidé mu za to ještě tleskají.

Ještě než se stal Miloš Zeman prezident, všem občanům sdělil, že nebude
jen kladečem věnců a bude velmi aktivním prezidentem.

„Kromě kladení věnců a jmenování (nejmenování) některých specificky
nominovaných činitelů má za úkol reprezentovat zemi navenek, pročež
dělá jednu hanbu za druhou a lidé mu za to tleskají, protože je jiný než
ONI. U lidí tudíž frčí Babiš a Zeman. Babiš to má dobré, ten má svůj
podnik. U Zemana kupodivu nezafungovaly pokusy vytvořit stranu. Prostě,
hňupství jeho stoupenců bylo tak do očí bijící, že zemanovci skončili
fiaskem. Nicméně to neodradilo jiné horlivce, kteří se chtějí domoci
úspěchu metodou per rectum, tedy zadními vrátky Zemanova kolosu,“
poznamenal ironicky Neff v komentáři uveřejněném na serveru Neviditelný
pes.

Celý komentář najdete zde.

Za lezení do Zemanova pozadí označil Neff iniciativu šesti desítek
poslanců, kteří chtějí do českého právního řádu vrátit paragraf o
hanobení prezidenta republiky. Tato snaha mimo jiné ukázala, že sociální
demokracie je velmi rozkymácená. Část oranžových politiků si proto
pohrává s myšlenkou, že by Miloš Zeman mohl ČSSD ještě jednou zachránit,
jako už to udělal na začátku 90. let 20. století. Problém sociální
demokracie tkví ovšem v tom, že se Zeman přiklonil ke hnutí ANO, a je
otázka, jestli se před volbami ještě přeorientuje, když má Babiš
nakročeno k jasnému vítězství ve volbách.

Příští volby vyhrají podle Neffa jak Babiš, tak Zeman, pokud bude
kandidovat. Ale žádný strom neroste do nebe. „V roli premiéra se Babiš
změní z rebela na ukňouraného brečku, kterému ostatní okopávají
kotníky. To, po čem prahne, ho zahubí, to praví slepý mládenec, totiž já,“
uzavírá Neff.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Independent: Němci „potrestají“ Merkelovou za přezírání Německa

Reakce voličů v zemi Porýní-Falc, kde se konalo setkání Angely Merkelové
s voliči, ukázala: čím jsou blíže parlamentní volby v Německu, tím
méně příznivců má Křesťansko-demokratická unie a kancléřka osobně,
píše The Independent.

Atmosféra na předvolebním setkání KDU v Bad-Kreunachu začala houstnout,
jakmile Merkelová začala mluvit o migrační krizi: „Chtěli bychom načně
snížit počet uprchlíků, přijíždějících do země. Otázkou je, jak
dokážeme upevnit tuto politiku. Kancléřka navrhla východisko — k tomu je
nejdříve odstranit hlavní příčinu masového útěku obyvatelstva ze Sýrie,
ale nadšení posluchačů její řeč nevyvolala, píše se v článku.

„Nehledě na úctu, kterou Merkelové projevují jako „světovému vůdci",
a nehledě na její tvrzení o tom, že Německo dokáže zvládnout migrační
krizi, voliči, včetně členů její strany, jsou připraveni potrestat
kancléřku za to, že příliš mnoho přemýšlí o všem na světě, a
příliš málo o Německu", zdůrazňují noviny.

Z politcké situace, vzniklé uvnitř země, mohou největší výhodu získat
euroskeptici z Alternativy pro Německo, usuzují noviny. Například ne tak
dávno navrhovali odstřelovat nelegální migranty, přibližující se k
hranicím země. Ve Východním Německu tato strana může počítat s 20 %
hlasů.

„Merkelová zašla příliš daleko v otázce s uprchlíky, tento oříšek je
— pozn. red.) už hlasovat nebudu. Mohu hlasovat dokonce pro Alternativu pro
Německo — oni alespoň jasně chápou problém s uprchlíky", uvádějí
noviny slova jednoho z voličů.

Jako klíčovou osobu pro politickou budoucnost Merkelové vydání uvádí
premiéra Bavorska a předsedu Křesťansko-demokratické unie Horsta Seehofera.
Jestliže se Merkelové nepodaří uzavřít smlouvu s Tureckem a zastavit proud
migrantů, Seehofer může přejít od hrozeb k činům a podat na vládu
žalobu k Ústavnímu soudu.

„Následkem takového průběhu může vládní koalice včetně Merkelové
jít ke dnu", uzavírají britské noviny.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Trump hrozí uvalit cla na evropská vozidla, pokud EU zvýší tarify na
americké společnosti

Americký prezident Donald Trump v sobotu pohrozil, že uvalí cla na dovoz
evropských vozidel, pokud Evropská unie zvýší tarify na americké
společnosti, jež podnikají v EU, nebo proti nim uvalí jiné bariéry.

Americký prezident Donald Trump

If the E.U. wants to further increase their already massive tariffs and barriers
on U.S. companies doing business there, we will simply apply a Tax on their Cars
which freely pour into the U.S. They make it impossible for our cars (and more)
to sell there. Big trade imbalance! — Donald J. Trump (@realDonaldTrump) 3.
března 2018

Trump uvedl, že Spojené státy mají ročně obchodní deficit ve výši 800
miliard dolarů. „Naše pracovní místa a bohatství byla rozdána cizím
zemím, jež z toho profitovaly," napsal Trump na svůj Twitter. „Smáli se
nad našimi hloupými vůdci. To již stačilo!" rozhněvaně doplnil americký
prezident.

The United States has an $800 Billion Dollar Yearly Trade Deficit because of our
“very stupid” trade deals and policies. Our jobs and wealth are being given
to other countries that have taken advantage of us for years. They laugh at what
fools our leaders have been. No more! — Donald J. Trump (@realDonaldTrump) 3.
března 2018

Tyto komentáře přišly poté, co Trump ohlásil, že hodlá zavést cla ve
výši 25 % na dovoz ocele a 10 % na dovoz hliníku.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Ministerstvo zahraničí: USA nezměnily postoj k Asadovi, v budoucí Sýrii
nemá co dělat

USA nezměnily svůj postoj k syrskému prezidentovi Bašáru Asadovi a
domnívají se, že ve své zemi nemá v budoucnu co dělat, prohlásil
oficiální mluvčí ministerstva zahraničí John Kirby.

V interview pro list New York Times Asad už dříve prohlásil, že hodlá
setrvat na postu prezidenta přinejmenším do té doby, než skončí třetí
termín jeho prezidentství, tedy do roku 2021. Vyloučil rovněž možnost
politických změn do té doby, dokud vládní síly nevyhrají válku.

„Viděl jsem komentáře a jediné, co k tomu mohu říct, je, že my (USA),
Mezinárodní skupina na podporu Sýrie a OSN jsme stále toho názoru, že je
třeba obnovit politická jednání, aby mohl být zahájen přechodný
politický proces. Z našeho hlediska se vůbec nic nezměnilo, Asad nemůže
být součástí dlouhodobé budoucnosti Sýrie," řekl Kirby.

„Nesdílíme stanovisko, že jednání byla odložena na neurčito, nepřejeme
si, aby byl Asad součástí dlouhodobé budoucnosti Sýrie," dodal mluvčí
amerického ministerstva zahraničí.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Sobotkova vláda byla úspěšná, shodlo se její vedení na poslední tiskovce

Premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD) a vicepremiéři Richard Brabec (ANO) a Pavel
Bělobrádek (KDU-ČSL) naposledy předstoupili před novináře. Shodli se na
tom, že se vládě leccos povedlo. Brabec poděkoval Sobotkovi za
konstruktivní spolupráci. Bělobrádek prý na posledním jednání kabinetu
připomněl dvě veselé historky z posledních let. Ukázalo se však, že ne
všichni se bavili.

Bohuslav Sobotka (ČSSD) předstoupil jako premiér naposledy před novináře.
Pokud bude třeba, jedno jednání vlády ještě proběhne, ale koaliční
kabinet ČSSD, ANO a KDU-ČSL v podstatě končí. Má však před sebou ještě
jedno technické jednání, na kterém bude jednat o dokumentech, jejichž
zdržení by mohlo České republice nějak uškodit.

Sobotkovi je líto, že se nepodařilo prosadit zákon o sociálním bydlení,
ale jinak je rád, že jeho kabinet zvyšoval platy, důchody a snižoval
nezaměstnanost. „Naše vláda byla první vládou, která změnila trend a
začali jsme výrazně navyšovat rozpočet ministerstva obrany, ale také
policie,“ chválil svůj kabinet Sobotka

Pochválil se také za to, že kabinet stabilizoval situaci ve zdravotnictví,
pomáhal českým rodinám a zodpovědně vystupoval jako důvěryhodný partner
v NATO.

Brabec si pochvaloval, že vláda sice jednala naposledy, ale příznačné
podle něj je, že se na řadě témat kabinet shodl. „Já jsem dneska
poděkoval partnerům a to nejen formálně, ale i lidsky. Ta vláda byla
úspěšnou vládou, což není tak úplně obvyklé, ta vláda byla stabilní,
i když jsme si to v závěru trochu pokazili. Bylo mi ctí být v této vládě
a podílet se na její práci,“ předestřel Brabec. Posteskl si nad tím, že
si spolu ministři málo povídali a z toho pak vzešla celá řada konfliktů.
Příští vláda by to prý mohla změnit.

Bělobrádek ocenil že tento kabinet dokázal vládnout celé čtyři roky.
Musím říct, že na dnešním jednání jsem také vzpomněl na dvě historky
této vlády. A někteří se nesmáli.

Předseda lidovců nebyl spokojen s tím, že se mu nepodařilo přesvědčit
některé kolegy o tom, že peníze na vědu a výzkum opravdu nepadají do
černé díry. Pokud jde o komunikaci na vládě, podle Bělobrádka záleželo
na tom, kdo s kým mluvil. „Ta komunikace se pohybovala od výkřiků a
sprosťáren, přes normální hovory až po přátelské povídání,“ shrnul
šéf lidovců.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Nešťastný senátor Láska: Já si vždycky myslel, že Sobotka je slušný
člověk. A on vyhodí Dienstbiera a místo něj vytáhne z nejtemnější
části ČSSD Ludvíka

ROZHOVOR Senátor Václav Láska by chtěl zpátky svého premiéra z loňského
listopadového pódia, který představoval odvahu a pozitivní změnu. Vadí mu
opětovný příklon premiéra a předsedy ČSSD Bohuslava Sobotky k Hradu, jeho
bojácná vyjádření a planá gesta, která vyvrcholila podle něj úlitbou
Hradu a nejtemnější části sociální demokracie v podobě odvolání dvou
ministrů sociální demokracie – ministra pro lidská práva Jiřího
Dienstbiera a ministra zdravotnictví. Svatopluka Němečka a jeho výměnu za
„Ludvíka Kulicha z Motola“. „Mám pocit, že tak premiér Bohuslav
Sobotka naopak vyklízí před sněmovními volbami hnutí ANO Andreje Babiše
prostor,“ prohlásil senátor Václav Láska v rozhovoru pro ParlamentníListy.cz.

Rozpaky panují nad podivnou výměnou ministrů, která se právě odehrála ve
vládě. Vypadá to, že vládu musí opustit ti nejméně problémoví
členové. Jak hodnotíte kroky premiéra Sobotky po nepříliš úspěšných
podzimních volbách?

Obávám se, že změny ve vládě, které premiér Bohuslav Sobotka udělal,
nebyly motivovány tím, aby vláda pracovala lépe, ale že to byl politický
obchod. V případě odvolání pana Dienstbiera šlo o určitý ústupek Hradu,
panu prezidentovi, který pana Dienstbiera hodně nemá rád a netají se tím,
i určitému křídlu sociální demokracie, které se pan Dienstbier nebál
kritizovat, proto ho neměli rádi.

A jmenování pana Miloslava Ludvíka – jenž je vlivný představitel
pražské sociální demokracie, kterou považuji za nejhorší a nejtemnější
část sociální demokracie – na post ministra zdravotnictví chápu jako
úlitbu nebo ústupek pražské sociální demokracii. Takže celá ta změna ve
vládě mi přijde nikoli jako krok premiéra, který chce zlepšit fungování
své vlády, ale jako krok politika, který činí politické obchody. A pravou
motivací těchto kroků je činit politické obchody, ne zlepšit fungování
vlády.

Je to pro vás první překvapení ze strany premiéra? Jak jste vnímal jeho
podpis pod prohlášení čtyř nejvyšších ústavních činitelů směrem k
Číně, kterým se distancoval od jednoho ze svých ministrů Daniela Hermana a
jeho setkání s dalajlámou na půdě ministerstva kultury? Média, řada
politiků a osobností nazvala toto prohlášení devótním nebo dokonce
ostudným, jeden ze signatářů – předseda Senátu Milan Štěch – dokonce
připustil, že dnes by něco takového už nepodepsal.

Překvapilo mě to, protože celý rok jsem sledoval emancipaci pana premiéra.
Považoval jsem ho vždycky za slušného člověka i slušného politika, ale
zároveň i za politika, který se strašně drží při zdi a strašně
přehnaně a moc taktizuje. Ale počínaje jeho projevem vloni v listopadu se mi
zdálo, že se emancipuje, že je odvážnější, razantnější, pociťoval
jsem to z jeho projevů v Senátu, které byly v posledním roce opravdu
zajímavé. Z velké části jsem s ním souhlasil a zdálo se mi, že se utrhl
na vlastní cestu, že už nebude takový taktik, že bude trochu razantnější
a trochu chlapštější.

Právě proto mě překvapil jeho podpis na prohlášení čtyř, zrovna u něj
bych z těch čtyř, kteří ten podpis učinili, čekal úplně nejméně, že
něco takového udělá. A od té doby u něj registruji zase návrat do té
ulity, kterou měl před začátkem své emancipace, znovu slyšíme taková
přehnaně opatrná vyjádření, planá vyjádření, vidíme taktizování,
ztrátu sebevědomí. Strašně mě to mrzí, protože si myslím, že bychom v
těchto časech silného a sebevědomého premiéra, kterého zároveň
považuji za slušného člověka, potřebovali. Asi se ta naděje, kterou jsem
vkládal do toho současného, ztratila.

Máte pro tuto změnu nějaké vysvětlení?

Upřímně, nemám. Nechápu to, nerozumím tomu.

Není za ztrátou sebevědomí premiéra a předsedy sociální demokracie
třeba obava z rostoucí voličské podpory hnutí ANO, zděšení z nepříliš
úspěšných podzimních voleb, z kritiky uvnitř vlastní strany? I z toho,
že v sociální demokracii se opět objevují silné tendence víc se
přiklonit k prezidentu Miloši Zemanovi?

Do vnitřní politiky sociální demokracie zase tolik nevidím. Mohou mne
napadat čtyři různá vysvětlení, ale nevím, kde je pravda a proč se tak
stalo. Může to být jedna z možností, že se domnívá, že tímto způsobem
posílí pozici vůči Andreji Babišovi. Ale na mě to působí přesně
obráceně, že tím, co dělá, tu pozici sociální demokracie jako celku,
jako určitého oponenta vůči Andreji Babišovi naopak oslabuje, že odhání
určitou pevnou část voličské základny, kterou měl, třeba levicově
liberálně smýšlející voliče, pro které bude odvolání pana Dienstbiera
z vlády nepochopitelným krokem. A mám pocit, že tak premiér Bohuslav
Sobotka naopak vyklízí před sněmovními volbami hnutí ANO Andreje Babiše
prostor.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Profesor Ambros přednášel o migraci a prozradil, co hrozí po odchodu
křesťanů z Blízkého východu

REPORTÁŽ S odchodem křesťanů z Blízkého východu se zmenšuje naděje na
vytvoření pluralitní otevřené společnosti. Bývalý děkan teologické
fakulty Univerzity Palackého Pavel Ambros v Olomouci vystoupil v rámci
přednáškového cyklu na téma migrace. Zabýval se hlavně situací
křesťanů na Blízkém východě a důvody jejich migrace v historii a v
současnosti.

Podle Pavla Ambrose jsme dnes svědky zániku křesťanských komunit na
Blízkém východě. Příčiny i důsledky tohoto jevu vysvětlil v
přednášce, v níž shrnul historii křesťanství v oblasti od konce
starověku a vzniku Východořímské říše. Křesťanské komunity od
třetího století ovlivňovaly charakter tamních různorodých společností.
Za jakýsi „zlatý věk“ křesťanství na Blízkém východě lze
považovat z ekonomického, sociálního i demografického hlediska 19. století.
Tehdy blízkovýchodní křesťané, kteří v předchozích dobách žili
spíše na venkově, vesnice opouštějí a vytvářejí městské komunity.
Podle Pavla Ambrose v té době křesťanské menšiny otevíraly schopnost
komunikace s kulturním světem a stávaly se určitým komunikačním kanálem,
skrze který do zaostalé Osmanské říše vnikaly nové myšlenky. „Podle
mnohých studií to byly právě křesťanské menšiny, kdo stál u modernizace
Východu a kdo přinášel nové myšlenky a modely života, které ovlivňovaly
muslimské obyvatelstvo,“ uvedl teolog Ambros. Významnými se podle něj
staly demografické trendy, v jejichž rámci se počet blízkovýchodních
křesťanů ztrojnásobil a koncem 19. století tvořili pětinu obyvatel
Osmanské říše. Demografický nárůst způsobily sociální a hospodářské
změny, ale i zlepšení medicínské péče. Později ani silná promuslimská
propaganda nevedla ke zvýšení počtu muslimských obyvatel.

20. století jako série tragédií

Oproti předchozí době je dvacáté století z hlediska křesťanů na
Blízkém východě poznamenáno velkými tragédiemi, jejichž důsledkem je
postupný zánik křesťanských komunit. Pavel Ambros v této souvislosti
zmínil arménskou genocidu křesťanů, lausannskou smlouvu z roku 1923, která
určila současné hranice Turecka a zakotvila legalizaci řízených deportací
velkých skupin obyvatel na základě náboženského principu. To se
například týkalo čtyř set tisíc pravoslavných Řeků, kteří museli
Turecko opustit. Dalším motivem masakrů a deportací bylo budování státu
na národním principu, kdy muslimská společnost přijímá národní princip
z Evropy. Později, až po druhé světové válce, lze najít dokonce vliv
hitlerovského nacismu a fašismu na vytváření panarabských ideologií apod.

Jedním z hlavních důvodů k vystěhovávání křesťanů z oblasti ve
dvacátém století byly podle Pavla Ambrose konflikty mezi znepřátelenými
muslimskými frakcemi, kdy se křesťané stali nechtěnou obětí těchto bojů.
Rivalita mezi sunnity a šíity je zdrojem konfliktů v oblasti Blízkého
východu dodnes. „Arabská společnost je kmenového rázu, jsou tam silné
jednotlivé kmeny a ty vytvářejí moderně řečeno gangy, které
příslušníkům poskytnou bezpečí, peníze a ochranu. Není to tedy stát,
kdo chrání jednotlivce, ale jeho kmen. Pod povrchem státu je vždy možné
vnímat tento prvek,“ uvedl teolog Ambros. Druhým důvodem k migraci
křesťanů podle něj byla rostoucí předpojatost nových politických elit,
které rozvíjely své ideologické záměry mnohdy inspirované fašistickou
nebo komunistickou ideologií. Ideologický import z Evropy je tedy adaptován
novým způsobem politickými elitami a to pak dopadá i na křesťany, kteří
z oblasti utíkají. Kde mizí křesťanské komunity, zmenšuje se v
blízkovýchodním regionu naděje na vytvoření pluralitní otevřené
společnosti.

Křesťanský exodus trvá

První imigrační vlny blízkovýchodních křesťanů ve dvacátém století
směřovaly do Severní a Jižní Ameriky, už v roce 1914 opustilo oblast 350
tisíc křesťanů. Vystěhovalectví křesťanů usnadňovalo dobré
vzdělání, které získali díky kvalitnímu školství vedenému evropskými
misionáři, to jim otevíralo cestu k lepšímu uplatnění v cizině.
Obchodní zástupci nebo bankovní domy na Blízkém východě fungovali jako
zprostředkovatelé práce pro křesťany a pomáhali řízené emigraci. Pro
oblast to znamenalo, že odcházela elita. Druhá vlna vystěhovalectví po
druhé světové válce byla způsobena tragickými válečnými událostmi,
které začaly arabsko-izraelskou válkou v roce 1948, kdy na sedm set tisíc
Palestinců muselo opustit své území. Týkalo se to také asi stovky tisíc
křesťanů. Dále šlo o vlivy šestidenní války v roce 1967 a občanské
války v Libanonu, války mezi Irákem a Íránem 1980 a první války v Zálivu
1991. V současnosti jsou nejpočetnější křesťanskou komunitou Koptové v
Egyptě, kde je jich asi šest milionů, kde jsou ale vystaveni tlaku ze strany
vládnoucího režimu. V Libanonu je asi 1,5 milionu křesťanů, v relativně
klidném Jordánsku 350 tisíc, velice svízelná situace pro křesťany je v
Izraeli, kde je asi 120 tisíc palestinských křesťanů, v Iráku jich bylo
původně šest set tisíc, ale po konfliktech jich dvě třetiny musely od roku
1991 odejít. V Sýrii bylo původně přes dva miliony křesťanů, ale kolik
je jich tam dnes, se podle Pavla Ambrose nedá ani přibližně odhadnout. Také
v Turecku, kde je kolem osmdesáti tisíc křesťanů, je pro jejich komunity
situace obtížná.

Je otázkou, jak je dnes křesťanství inspirující

Pavel Ambros konstatoval, že v důsledku zániku křesťanských komunit a
klesajícího počtu křesťanů v arabských společnostech se zmenšuje
naděje, že by se tamní společnost rozvíjela k větší otevřenosti a
demokracii. „Křesťanské skupiny se snažily zapojit do budování
novodobých národních států na Blízkém východě, například v Sýrii
měly velice dobré jméno, protože tvořily důležitou součást novodobého
pojetí státnosti,“ vysvětlil Pavel Ambros. Na dotaz, jak chápat Evropu,
kam se nyní stěhuje velké množství příslušníků jiného náboženství,
Pavel Ambros odpověděl, že v Evropě je nyní z religionistického pohledu
zajímavá situace. „Začaly se měnit struktury z hlediska náboženského
prožívání – už v. 60. letech se evropská mládež inspirovala
východními náboženstvími v Asii, kdy šlo o hinduismus a buddhismus,“
uvedl Pavel Ambros, podle nějž druhá vlna začala v sedmdesátých letech,
kdy jednotlivá náboženství budovala centrály v západní Evropě a
přizpůsobovala se evropské mentalitě, v 80. letech se pak projevuje návrat
evropského pohanství, kdy se mluvilo o nutnosti obnovení polyteismu. „I u
nás nacházela mládež cestu k přírodním náboženstvím. Evropa nikdy
nevytvořila světové náboženství, ale má obrovskou dialogickou schopnost,
tradici skepse, takže je někdy jako houba, která přijímá jednotlivé vlivy
a snaží se je ztvárnit podle sebe. Například když se mluví o
křesťanských kořenech Evropy, je to v podstatě politicko-strategický
slogan, ale po obsahové stránce je otázka, jakou kulturu současné
křesťanství vytváří, jak je inspirující,“ řekl Pavel Ambros.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
S Turky jsme jednali jako páni, tak se nám to teď vrací. Expert na ČT
rozebral neradostné vyhlídky

Analytik Břetislav Tureček, expert na Blízký východ, se vyjádřil k
summitu EU – Turecko. Rozebíral otázku, kdo koho vydírá, kdo koho
potřebuje a tak dále. Faktem je, že Západ potřebuje Turecko k boji s
islamisty, takže přehlíží útoky na Kurdy. Evropa v minulosti Turecko
přehlížela a teď se jí to vrací. Turecký prezident Erdogan prý teď
hraje vabank. To vše se děje v situaci, kdy Američané Kurdy podporují.

V úvodu pondělního Interview ČT24 Tureček konstatoval, že nemalá část
evropských politiků nechtěla Turecko za člena EU. A teď musejí spolknout
hořkou pilulku. „Turci si vychutnávají tuto novou pozici. Najednou si tady
Turci diktují své podmínky, chtějí zrušit vízovou povinnost a tak
podobně. Je to logické, proč by nám dávali něco zadarmo. My jsme jim
zadarmo také nic nedali,“ poznamenal host.

Turci říkají, že je uprchlíci stáli deset miliard dolarů. To je možná
odpověď na otázku, proč Turci chtějí po EU více peněz. „Kdo koho
vydírá? Že Evropa vydírá Turky, si zase můžeme přečíst v tamním tisku,“
poznamenal. Před dvěma dny se také objevila zpráva, že Turci zastřelili
devět uprchlíků. Ale pokud vezmeme v potaz, že v Turecku teď žije na dva
miliony uprchlíků, tak se nedá říct, že by střílení uprchlíků
představovalo nějaký nový trend.

Američané sázejí na Kurdy. I za cenu toho, že si nahněvají svého
tureckého spojence

Turecký establishment si ale zkomplikoval situaci podporou Islámského státu
v Sýrii proti Asadovi. „Ono se jim to teď vrací v podobě útoků na jejich
vlastní půdě. K dovršení všeho teď šlape vláda na krk opozičním
médiím. Stačí vzpomenout opoziční deník Zaman, nad kterým převzala
kontrolu vláda. „Já bych řekl, že prezident Erdogan teď hraje vabank...
Myslím si, že zásah proti opozičnímu deníku v čase tak důležitého
jednání, důležitého pro Evropu, nebyl náhodný,“ zaznělo z úst
Turečka.

Západ také velmi dobře ví, že Turecko útočí na Kurdy v Sýrii, ale v
tuto chvíli všichni potřebují Turecko tolik, že to přehlížejí. Západ
potřebuje Turecko k boji proti islamistům, jenže zatím se ten boj příliš
nedaří. Turecko tak napadá Kurdy v Iráku i v Sýrii. Ankara navíc
protestuje proti tomu, že Američané začali vyzbrojovat Kurdy. Spojené
státy podle Turečka vsadily na novou pozemní sílu v podobě Kurdů a
sázejí na ni tak moc, že jsou ochotny podráždit i Turecko.

Pravdou je, že v Sýrii už nějaký čas panuje příměří, ale otázkou je,
komu vlastně vyhovuje. Nemůže vyhovovat těm, kteří chtěli odstranit
syrského prezidenta Asada, ale nemůže vyhovovat ani lidem bojujícím na
straně syrského diktátora, jež vidí, že povstalci ovládají nemalé
části země a příměří jim brání ve snaze dostat celou zemi zpět pod
svou kontrolu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Babiš může zákon o střetu zájmů využít ve svůj prospěch, odhadl v ČT
komentátor

Hosty Událostí, komentářů ČT24 byli dnes poslanci ANO Radek Vondráček a
ČSSD Lukáš Pleticha. Tématem nebylo nic jiného než dnes sněmovnou
prosazený zákon o střetu zájmů, přezdívaný Lex Babiš.

„Vyjasní se pravidla, která tu jsou,“ zmínil k zákonu přezdívanému
Lex Babiš Pleticha. „Jsou stanovena pravidla pro členy vlády. Bude omezen
vliv, který se ukázal, že byl problém, například v době reorganizace
policie,“ dodal Pleticha.

„Jde o motivace, proč se tento zákon chce,“ reagoval Vondráček. On sám
tvrdí, že je zákon špatně napsaný. „Vztahuje se to i na každého
zastupitele,“ pozastavil se Vondráček s tím, že má pochybnosti o
ústavnosti normy. „Ty pochybnosti o ústavní neslučitelnosti jsou velké,“
řekl několikrát. Pleticha následně vyvrátil, že by šlo o zákon vůči
jednomu člověku. „Zákony se nepíšou o jednom člověku, snad s výjimkou
zákona, jak se T. G. Masaryk zasloužil o stát. Máte v tom zákoně někde
slovo Babiš? Já myslím, že ho tam nenajdete,“ sdělil.

Pleticha následně vysvětlil, proč v zákoně nejsou postižena internetová
média. „Jak chcete zakázat server?“ zeptal se.

Vondráček nyní udělá vše pro to, aby byla podána stížnost na zákon u
Ústavního soudu. Pleticha však rozporoval, že by platila slova ministra
financí Andreje Babiše (ANO), že by mu ČSSD lhala ohledně platnosti zákona.
„Já jsem se s ním nebavil, takže nevím, na co narážel,“ sdělil ve
vysílání Pleticha.

Obě strany argumentují patologicky, vstoupil do tématu komentátor

„Myslím si, že to voliči neřeší. Na druhé straně se ale nedivím
poslancům, že pro takovýto zákon chtěli hlasovat, protože nehlasovat pro
takovýto zákon je těžké. Ať se udělá cokoliv, rok před volbami...
Nechtěl bych být v kůži poslanců ani v té straně. Obě strany
argumentují patologicky,“ zmínil k celému tématu závěrem komentátor
Českého rozhlasu Radko Kubičko.

Babiš to podle něj může nyní využít ve svůj prospěch. „Já
zachraňuji média, vybudoval jsem podniky a teď ti, kteří nic neudělali, mi
házejí klacky pod nohy,“ dodal s tím, že Babiš nám už na Čapím
hnízdě ukázal, že umí pracovat se svými příbuznými. Závěrem pak
Kubičko označil Babiše českým Donaldem Trumpem, neboť obdobná situace se
nyní zcela jistě bude řešit v USA, kde nově zvolený republikánský
prezident vlastní rovněž nejrůznější instituce. Vláda však kvůli
tomuto sporu podle něj nepadne a vydrží až do nadcházejících
parlamentních voleb.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Budoucí prezident musí ctít ústavu, a ne s ní zacházet jako s gumičkou,
rozjel se v ČT Schwarzenberg

Devět kandidátů se v lednu utká o Pražský hrad. Žádná ze sněmovních
stran vlastního kandidáta do prezidentských voleb nepostavila. Některé už
ale mají jasno, které z uchazečů podpoří, jiné podporu stále zvažují.
Jaké vlastnosti by měl správný prezidentský kandidát mít a kdo je
favoritem bývalého neúspěšného kandidáta na prezidenta v roce 2013 a
čestného předsedy TOP 09 Karla Schwarzenberga, na to se ptal v pořadu
Devadesátka moderátor Jiří Václavek.

Z pohledu poslance Karla Schwarzenberga je v letošních volbách na hlavu
státu až příliš kandidátů, ostatně ale stejný počet jako v roce 2013,
z vlastní zkušenosti prý ví, že se tak zbytečně budou hlasy tříštit.
„Největší roli stejně zahraje jen velmi malý počet z nich,“ míní a
dodává, že pro lidi nesmí být, v této vážné volbě, rozhodují pouze
sympatie, ale i schopnosti, které kandidáti opravdu mají.

V tom, kdo je nejvhodnějším kandidátem na prezidenta, prý zatím čestný
předseda TOP 09 jasno nemá, přesto ale vypíchl svého známého Pavla
Fischera. „Nejlépe znám Fischera z dlouhodobé spolupráce, je to
přemýšlivý člověk s opravdovými zásadami. Jemu se úkoly hlavy státu
rozhodně vysvětlovat nemusí. Je tedy znalý a zná zahraniční politiku
velmi dobře,“ sdělil s tím, že si počká, jak uspějí ostatní
kandidáti a jakou budou mít volební kampaň.

„Kandidáta si vyberu také podle toho, jestli ctí ústavu a nebude s ní
zacházet jako s gumičkou a natahovat ji až tam, kam je to možné. Musí to
být také člověk, který umí říci ne, protože mi věřte, že tento post
si mnoho takových ne žádá,“ zdůraznil.

To, že mezi kandidáty není ženské zastoupení, si vysvětluje Schwarzenberg
tím, že ženy jsou zkrátka rozumnější než muži, a proto do takových
soubojů nechodí.

Z průzkumu vyplývá, že k prezidentským volbám chtějí letos jít tři
čtvrtiny Čechů. Naplno se kampaň jednotlivých kandidátů teprve spustí.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Profesor Keller velmi nevesele o imigraci a naší budoucnosti: Taková Evropa
nemůže dlouho vydržet. To už je pak asi fakt lepší tiše vymřít...

ROZHOVOR Europoslanec Jan Keller říká, že imigrace naší ekonomice
nepomůže a k záchraně důchodového systému musíme zvednout porodnost v
dnešní mladé generaci. „Jestliže jsou takové podmínky, že mladí si
nemohou dovolit mít děti, nic nevyřešíme tím, že pozveme mladé z jiných
kontinentů, aby dělali děti za ně. To už je pak asi fakt lepší tiše
vymřít,“ řekl mimo jiné.

Obhájci imigrace tvrdí, že přijímaní imigrantů pomůže ekonomice,
protože imigranti zaplní volná pracovní místa a současně prý pomohou
udržet důchodový systém. Nejsou ale naopak větším nákladem pro
sociální systémy než přínosem pro ekonomiku? Plus započtěme náklady na
bezpečnost a následky kriminality...

Není žádný důvod předpokládat, že imigranti zaplní ta pracovní místa,
která nejsme schopni zaplnit vlastními lidmi. Potřebovali bychom technicky
zdatné lidi, dále lidi, kteří se uplatní v digitalizované ekonomice, a
rovněž širokou škálu řemeslníků. Poslední studie z Německa ukazují,
že lidí těchto profesí je mezi uprchlíky jen minimálně. Zato je mezi nimi
mnoho takových, kteří neabsolvovali více než čtyři třídy základní
školy. Neříkám to proto, že bych se chtěl vysmívat utečencům, ale proto,
že k smíchu jsou takzvaní odborníci, kteří nás ujišťují, že migranti
budou posilou ekonomiky. K záchraně důchodového systému musíme zvednout
porodnost v dnešní mladé generaci. Jestliže jsou takové podmínky, že
mladí si nemohou dovolit mít děti, nic nevyřešíme tím, že pozveme mladé
z jiných kontinentů, aby dělali děti za ně. To už je pak asi fakt lepší
tiše vymřít.

Co říkáte silvestrovským událostem v Kolíně nad Rýnem a dalších
německých i evropských městech?

To, co policie dokázala zjistit, ukazuje, že mezi násilníky byl velký
počet žadatelů o azyl. To neukazuje na vysokou míru jejich inteligence.
Normální člověk přece začne dělat násilnosti až poté, co je mu azyl
udělen. Opravdu si někdo myslí, že ti migranti, kteří se takto chovají,
budou přínosem pro náš trh práce a penzijní systém?

Co se týče sexuálních útoků uprchlíků v Německu, publicista Jan
Petránek řekl, že útoky na ženy jsou hluboko v mentalitě migrantů a
uprchlíci mají hodnoty neslučitelné s našimi. Co o tom soudíte?

Nerad bych generalizoval. Útoky na ženy nejsou hluboko v mentalitě všech
migrantů, ale pouze některých. Problém je v tom, že nevíme, jaký je
jejich podíl. Přesně totéž se týká i otázky slučitelnosti hodnot. V
Bruselu dávám přednost arabským restauracím před evropskými. V těch
evropských už se mne pokusili podvést při placení. V arabských se mi to
nestalo ani jednou. Chápu ovšem, že někdo může tvrdit, že podvádění je
součástí našich hodnot, takže jako správný Evropan bych měl jít se
nechat od jiných Evropanů okrádat. Projevil bych tím svoji solidaritu s
turisty.

Objevily se zprávy, že německá policie nemá vyšetřovat „drobnou“
kriminalitu přistěhovalců...

Nevím, zda je to pravda. Chtělo by to napřed ověřit. Není to totiž
příliš logické. Na první pohled často nerozlišíte čerstvého migranta
od starousedlíka. Navíc velkou část drobných obchůdků provozují potomci
migrantů, kteří jsou v zemi desítky let. Určitě by protestovali, kdyby
policie přihlížela, jak jim nově příchozí obchod pomalu rozkrádají.

Šéfka Alternativy pro Německo (AfD) Frauke Petry prohlásila, že by
pohraniční stráž měla být připravena střílet uprchlíky, pokud to bude
nutné. „Potřebujeme efektivní kontrolu (hranic), abychom zabránili
neregistrovaným žadatelům o azyl vstup do země z Rakouska. Žádný
policista nechce střílet na uprchlíky a já si to také nepřeji. Ale
střelba by měla být umožněna jako poslední možnost,“ prohlásila pro
německá média šéfka AfD Frauke Petry. Souhlasíte s ní?

Myslím, že střílet by se mělo jenom v sebeobraně. Kdyby se tím všichni
řídili, nemusely by být války.

Premiér Sobotka řekl: „Jsem přesvědčen, že levicové lídry za deset
dvacet let najdeme spíše mezi dobrovolníky, kteří v létě odjeli na
Balkán a pomáhali uprchlíkům. Tihle lidé budou v budoucnu představovat
levici. Nehledal bych je na náměstích, kde se šíří xenofobie, nenávist a
rasismus.“ Co o tom soudíte?

Myslím si, že premiér Sobotka může mít v této věci pravdu. Na rozdíl od
něho v tom však spatřuji neblahý signál o směřování levice. Skutečná
levice by měla usilovat o strukturní změny ve společnosti směrem k větší
spravedlnosti. Jestliže se soustředí na vaření čaje pro ty, kdo už
přišli o všechno, je to pozdě a je to špatně.

Slovenský premiér Fico řekl, že nechce, aby na Slovensku vznikla nějaká
ucelená muslimská komunita. Řekl, že existuje problém s integrací
imigrantů, a také řekl, když to řeknu lidově, že si nevezme na triko, aby
byly ženy na Slovensku sexuálně napadány. Co si o tom myslíte?

Robert Fico je politik, který říká, co si myslí. Uvidíme, jak s tím ve
volbách pochodí. Pokud v nich uspěje, mohla by jeho pravdomluvnost inspirovat
i jiné politiky.

Robert Fico také řekl, že absolutní většina běženců jdoucích do
Evropské unie z Turecka jsou ekonomičtí migranti. „Trvám na svém postoji,
že absolutní většina těchto lidí jsou ekonomičtí migranti (hovořil o
migrantech jdoucích do Evropy z Turecka, pozn. redakce). Kdo má věřit
člověku, který se necítil bezpečně v Srbsku, v Maďarsku, ani v Rakousku,
a tak šel až do Německa? Evidentně mu šlo o ekonomické zájmy,“ řekl
Fico…

Před měsícem prohlásil rovněž eurokomisař Timmermans, místopředseda
Evropské komise, že většina migrantů jsou ekonomičtí migranti. Zástupci
agentury Frontex vzápětí řekli, že to není pravda. Okamžitě jsem pana
Timmermanse písemně interpeloval a zeptal se ho, zda mluví pravdu, a když ne,
tak proč. Zatím jsem nedostal odpověď. Podle regulí EU má však ještě
týden na odpověď čas. Pak se ho zeptám znova.

Jak hodnotíte to, jak se k imigrační krizi staví EU a Německo? Jak se
díváte na roli Turecka? Máme se s ním dohodnout, nebo nás bude vydírat?
Není lépe postavit ploty chránící hranice?

To jsou komplikované věci, na které se dá odpovědět jen s rizikem velkého
zjednodušení. Německo je očividně bezradné, spoléhat se na nespolehlivé
Turecko je výrazem zoufalé situace, ve které se Evropa ocitla. Za pár
týdnů anebo měsíců uvidíme, jakým způsobem chce Německo svoji
bezradnost překonat a jakým způsobem Turecko svoji nespolehlivost projeví.

Hovoří se o tom, že Turecko podporuje Islámský stát (obchoduje s ropou) i
imigrační vlnu do Evropy. Co o tom soudíte?

Obávám se, že v tomto případě se o pomluvy nejedná.

Též se objevila tvrzení, že migrační vlnu do Evropy podporují USA a
podporují ISIS proti Asadovi…

Myslím si, že USA spíše jen pozorují vývoj, proti kterému v zásadě nic
nemají.

Andrej Babiš řekl, že příliv uprchlíků do EU se musí zastavit úplně.
Nemáme dle něj povinnost a v tuto chvíli nemůžeme vůbec nikoho přijímat.
Musíme prý v první řadě zaručit bezpečnost našich občanů. Ptá se,
proč by z bohatství evropských zemí tvořených po generace měli žít
lidé bez vztahu k hostitelské zemi a kultuře – lidé, kteří představují
bezpečnostní riziko a jejichž touhou není asimilace, ale rozvrat evropské
kultury. Dle Babiše není možné, aby Evropané měli menší práva než
přistěhovalci, a je vyloučeno, aby se přizpůsobovali uprchlíkům. Jaký je
váš názor?

Můj názor je velice podobný, jen nevím, jak to zařídit. Rád bych věřil,
že Andrej Babiš to ví, ale nejsem si tím příliš jist.

Vidíme, že Schengen je věc pro dobré počasí, ale když přijde bouřka,
prosakuje a valí se přes něj povodeň. V okamžiku, kdy EU hranice nijak
nehlídá, cizí lidé libovolně bez jakékoli registrace překračují hranice
a pohybují se po Evropě. Současně vidíme, že už nyní jsou v západní
Evropě obrovské muslimské komunity podhoubím pro terorismus. Neměl by si
náš stát vzít zpátky pravomoc, kdo může vstoupit na naše území? V
okamžiku, kdy není chráněna vnější hranice EU? První je věc, že
kontrolou hranic zamezíme přílivu uprchlíků, a druhá věc, že v západní
Evropě jsou občané EU muslimského vyznání, kteří jsou zapojení do
hnutí teroristů. Ale muslim, který žije třetí generaci v Německu a je
třeba terorista, může libovolně překročit hranice naší země, nikdo ho
na hranicích nezkontroluje, nezadrží a zde může u nás něco spáchat.
Jedním ze znaků suverénního státu je, že kontroluje své hranice a
kontroluje právo na svém území, které je vytyčeno hranicemi. Jakmile
někdo poruší zákon u nás, překročí hranice, tak už náš stát toho
člověka těžko potrestá...

Dnes se v Evropském parlamentu mluví spíše o tom, jak potrestat země,
které si chtějí své hranice chránit, než o tom, jak trestat ty, kteří je
ilegálně překračují. Není mi úplně jasné, proč tomu tak je. Je mi ale
jasné, že taková Evropa nemůže dlouho vydržet.

I kdybychom nepočítali současnou migrační vlnu, tak již před ní
existovaly odhady, že v západní Evropě budou mít muslimové většinu do 40
let. Takže v Německu, Francii, Británii, Belgii, Nizozemí a tak dále mohou
nastavit muslimská pravidla a právo šaría. Budou ovládat velké země EU a
pak muslimské zásady mohou prosazovat vůči nám. Není pro nás EU z tohoto
důvodu hrozbou a není pro nás řešení vystoupit z EU a utvořit nějaké
uskupení států kolem Visegrádu a části Balkánu a dalších států
střední a východní Evropy?

Ztratili jsme (mimochodem už před vstupem do EU) samostatnost ekonomickou,
politickou i vojenskou. Nic z toho se nám odchodem z EU automaticky nevrátí.
Jak chcete v takové situaci budovat spolek s Polskem, které je silnější
než my a sleduje výhradně své vlastní zájmy, a se zeměmi Balkánu, které
jsou rozhádané mezi sebou? Jak to chcete navíc budovat v situaci, kdy i u
nás doma je každý rozhádaný s každým? Na celé věci je nejhorší, že
tato kritická situace nás nesemkla, ale naopak vede k přitvrzení vnitřních
sporů. Na tomhle se nic rozumného a perspektivního budovat nedá. S takovými
předpoklady bychom se měli spíše začít modlit, aby nám časem taky někdo
ohřál čaj a věnoval deku.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Svá práva si nenecháme brát. Student práv se rozohnil při výročí,
vracíme se prý před rok 1989

Student právnické fakulty Lukáš Kostínek se rozpovídal o historii 17.
listopadu 1989. „Tak jako tehdy, ani my zde dnes se nescházíme, abychom si
pietně vzpomněli,“ zdůraznil nutnost setrvání na hodnotách liberální
demokracie.

„Svá práva a svobody si nenecháme nikým brát. Díky svobodě projevu
budeme také ostře kritizovat ty, kteří se o to pokoušejí,“ zmínil
Kostínek. Režim jako takový však dle svých slov svrhnout nechce.

„Společnost je dnes z velké části unavena, nechce se příliš zapojovat.
S tímto neblahým trendem bychom se neměli smířit, jinak hrozí návrat
před rok 1989,“ dodal. S demokracií se, jak říká, nelze smířit,
demokracii je nutné kultivovat.

„Nerespektujeme se, vzájemně se odsuzujeme. Riskujeme tak pokračující a
hlubší rozdělování společnosti,“ zmínil rovněž Kostínek. Důležité
je podle něj se respektovat, respektovat i naše odlišnosti. „Nemůžeme
být všichni stejní a uniformní,“ dodal. Společnost, která je bohatá na
rozdíly, je také bohatá na zkušenosti, myslí si. „Bez rozdílů není
svoboda. Bez rozdílů neexistuje demokracie. Bez rozdílů existuje jen
totalitní stát. Neupírejme nikomu jeho důstojnost, neboť jsou si všichni
rovni. Respektujme odlišnosti, překonejme propast,“ sděluje Kostínek s
výzvou ke komunikaci. „Pasivita není řešením,“ míní.

„Neseďme doma, ale zapojujme se a zajímejme se o své okolí,“ uzavřel
Kostínek.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí