Question:
Tereza Spencerová: Ani petrodolar nepotrvá věčně. USA vznesly šokující
dotaz na Ukrajinu... A s „aférou“ Trumpa je to jinak

OKNO DO SVĚTA TEREZY SPENCEROVÉ „Ruská“ kauza v USA? Obvinění Manaforta
se netýká Ruska, ale Ukrajiny za Janukovyče. A odtamtud brali peníze i
manželé Clintonovi, upozorňuje editorka Literárních novin a analytička
Tereza Spencerová na nejednoznačnost vývoje kolem vyšetřování v Americe.
Sděluje též, že zvláštní americký zmocněnec pro Ukrajinu se zeptal, zda
je Porošenko vlastně ještě prezidentem, což značí, že prezidentský čas
ukrajinského oligarchy se krátí. Spencerová se věnuje též návštěvě
Vladimira Putina v Íránu, kde může dojít k dalšímu upevnění pozic Ruska
na Blízkém východě.

Minulý týden jste předpokládala, že z vyšetřování „ruské stopy“ v
amerických prezidentských volbách toho moc nebude. Zvláštní vyšetřovatel
Mueller od té doby „máknul“ a obvinil jednak někdejšího šéfa kampaně
Manaforta, tak dalšího pracovníka kampaně Donalda J. Trumpa, který byl
však poměrně nízko postavený. Vyšetřování nyní stojí na tom, zda tito
dva „zazpívají“. Měníte po týdnu názor na celou věc?

Pokud to minule vyznělo tak, že se něco zásadního změní z týdne na
týden, tak se omlouvám, nemyslela jsem to tak. Většina politických procesů
má svou dynamiku a setrvačnost, které v časech, kdy máme skoro vše k
dosažení „na jeden klik“, bývají k uzoufání zdlouhavé a nudné. Ale
tak to prostě je. Čili na svém názoru, že budou padat hlavy, nic neměním,
jen jsem minulý týden svým vyjádřením nemyslela, že budou padat
okamžitě a že se jich hned několik stovek bude bezprizorně povalovat někde
kolem Capitol Hill…

A teď vážně. Zvláštní vyšetřovatel celé „ruské stopy“ a
současně i Obamův šéf FBI Robert Mueller si předvolává první dva „Trumpovy
muže“ a má pro ně připravenou obžalobu snad v tuctu bodů, ale… Právě
Mueller musel z titulu šéfa FBI vědět o všech nezákonnostech/zločinech
Hillary a Billa a jejich fondu a jako takový je musel/chtěl z politických
důvodů krýt, a tak jeho samotného tipuju na jednoho z prvních, kdo časem
padne. Tím spíš, že nový – po neúspěšných volbách nový –
Národní výbor Demokratické strany dal od všeho, co kdy Hillary napáchala
nebo si zaplatila, ruce pryč, jako že oni jsou teď ti muzikanti. Jistě,
říkám, že „padne“, ale „v teplácích“ ho fakt nevidím. Na to se
má (nejen) americký establishment napříč politickým spektrem až moc rád
– kdyby šel do vězení jeden z nich, mohl by vyvolat dominový efekt… A co
bychom si bez těch amerických nositelů „pochodní demokracie“ asi tak
počali, kdyby byli všichni po zásluze v base, že?

A třeba kauza Paula Manaforta není ani tak o Rusku, jako o Ukrajině, neboť
zmíněný býval čímsi jako poradcem svrženého prezidenta Janukovyče. U
nás Janukovyče nálepkujeme jako proruského, ale vlastně jen proto, že
odmítl první nástřel dohody s EU a chtěl pro Ukrajinu vyjednat lepší
podmínky. Byl za to svržen Majdanem, tedy „demokratickým vzepětím
ukrajinského národa“ (nebo tak nějak) a proklet. Za Porošenka pak už
Ukrajina před EU klekla, nyní je plně v kolenou a kotnících a všichni jsou
spokojeni, neb tak, a ne jinak to mělo být. A Manafort přitom nyní může
osvětlit i milionové „vklady“ do Clintonovic fondu, které pocházely z
Ukrajiny. Dostupné údaje tvrdí, že ukrajinští oligarchové přispívali
Clintonovým dokonce víc než Saúdové se svými petrodolary. A jistě za to
něco i dostávali. Bude zajímavé sledovat, co z toho nakonec vyleze.
Nicméně, v prvním týdnu skandálu kolem Hillary a ruského uplaceného
vstupu do amerického uranového průmyslu například CNN celé kauze věnovala
pouhé čtyři minuty zpravodajství, takže se mediálně zdá, že na této
frontě je klid a všechno je v pořádku. Znáte to: Co není v televizi,
neexistuje.

Mezitím si ale obě strany – Trump údajně uplacený Ruskem a Hillary
údajně uplacená Ruskem, z čehož mimochodem vyplývá, že celá ta
supermocná Amerika je uplacená Ruskem a zobe mu z ruky (Chudák Janda!) –
brousí nože na to, jak si to spolu rozdají. Anebo taky ne. Možná přijde
vlna alibistické a pokrytecké přetvářky, že vlastně nikdo všechny ty
své zlé sliny a obvinění nemyslel vážně... „a necháme to raději být“.
Tedy, nechají to být ve stavu, kdy mají být hlavní americké politické
síly zaplacené Ruskem? Bude to vcelku sranda, troufnu si předpovědět.

A každý, kdo u nás bude dál trvat na tom, že naše „transatlantické
vazby jsou životně důležité“ třebas pro „udržení demokracie,
západních hodnot“…

Vladimir Putin je v Teheránu, kam jistě nejel jen na výlet. Je zde Sýrie, je
zde otázka ropy či zbrojních kontraktů, je zde společná nechuť vůči USA.
Jaké další nepříjemnosti pro Američany by mohli Rusové společně s
Íránem upéct? A jak špatné jsou tradičně špatné vztahy mezi Íránem a
Saúdy, s nimiž Rusové také jednají?

Nemá smysl předbíhat, uvidíme, jak rozhovory – Putin je v Teheránu už
potřetí – ve finále dopadnou. Osobně bych ale žádné větší „diskrepance“
nečekala, protože obě strany si jasně uvědomují pozitiva jejich aliance.
Spolu s dalšími státy – namátkou Sýrií, Tureckem, Libanonem, Jordánskem,
nejspíš i Egyptem – mají nakročeno k utvoření mocenské osy, která
překreslí tradiční politické mapy Blízkého východu, a tak nemají
zapotřebí si navzájem házet klacky pod nohy. Přitom ale samozřejmě
existují i body, v nichž si až tak moc nerozumějí – například otázka
budoucího postavení iráckých i syrských Kurdů nebo třeba izraelské
požadavky získat od Ruska nějaké záruky, že Írán nebude židovský stát
přímo ohrožovat, i kdyby to někdy náhodou vůbec chtěl.

Mnohé z těchto problémů jsou přitom otázkou výkladu slov – co Rusové
myslí tím, když pro syrské Kurdy navrhují „federalizaci“? Jaké
podmínky jsou v tomto návrhu, který by syrské Kurdy jednou provždy vyvedl z
americké mocenské orbity, přijatelné pro Írán, Turecko a samozřejmě
Sýrii? Dokud nevíme, co si Sýrie, Írán nebo Turecko představují pod
pojmem „přijatelná vysoká míra autonomie“, budeme jen tápat.

Další problém je politický – izraelský premiér Benjamin Netanjahu někdy
už v roce 1993 poprvé zahrozil, že Írán „do tří let“ vyvine jadernou
zbraň, s níž židovský stát okamžitě zničí. Od té doby svou „tříletou“
hrozbu pravidelně opakuje, až se z toho stává kafemlejnek. Nově se ale i v
důsledku nerealistické izraelské politiky (a stejně nerealistické americké
politiky, kterou Izrael adekvátně „řídí“) íránské nebo šíitské
jednotky zjevily – sice bez jaderných zbraní – ale za to hned u Izraelem
anektovaných syrských Golanských výšin. Nikdo nemá zájem na válce mezi
Izraelem a Íránem, a dokonce ani Izrael – místo sebe do ní posledních
dvacet let marně tlačí Ameriku. A tak se přijatelná stabilita nějak
dojednat zcela určitě může. Uvidíme. Politických témat je hodně. A k
tomu jsou samozřejmě i ta obchodní. Írán s Ruskem například spolupracuje
na dopravě íránského zemního plynu do Evropy (což nám nevadí, protože
se přece potřebujeme zbavit závislosti na ruských energiích); mluví se o
tom, že Rusové postaví „trouby“, které íránské energie dopraví do
Indie…

Zkrátka, uvidíme, co všechno se stane. Nové americké sankce komplikují
mezibankovní platby mezi Ruskem a Íránem, ale Teherán beztak navrhuje, aby
si mezi sebou platili v národních měnách. A Putin na nedávném Valdajském
klubu zněl hodně rezignovaně. Oproti předchozím letům Západu už
nenavrhoval žádnou spolupráci a „návrat k normálu“, jako by mezi
řádky říkal: „Dělejte si, co chcete, už jste nám ukradení, a taky si
budeme dělat, co chceme“… Na něčem takovém se s Teheránem snadno shodne.

Doufám, že to na Západě někdo zaznamenal. Jistě, hned vzápětí v Moskvě
přistál německý prezident se svou suitou…

Mimochodem, když jsme zmínili ty Saúdy... Výhrůžka, že by mohli přestat
obchodovat ropu v dolarech, byla dle vás jen rétorická figura, nebo by se to
skutečně mohlo stát a mít reálný dopad?

Aktuálně to vypadá, že pokud budou chtít Saúdové prodávat ropu do Číny,
budou muset už zakrátko vzít za vděk „jüany krytými zlatem“ a na
dolary zapomenout. Znovu říkám, uvidíme, co bude, ale nepopiratelnou pravdou
je, že nic netrvá věčně. Ani petrodolar.

Američané i nadále otálejí s dodávkou smrtících tzv. letálních zbraní
Ukrajině. Cynik by možná mohl říct, že DJT má tolik problémů s
vyšetřováním, vlastními odbojnými republikány, Sýrií a občas i s KLDR,
že mu na kočkování Ukrajiny a Ruska nezbývá čas. Čím si vysvětlit
americkou relativní pasivitu vůči Ukrajině? A je na Donbasu klid jen proto,
že už je prostě zima?

Nejsem sice expertka na zbraně, ale jejich dělení na tzv. smrtící a
nesmrtící mi připadá divné, protože mám silné podezření, že zabít se
dá jakoukoli zbraní. Uznávám ale, že věta „Dodáme vám nesmrtící
zbraně“ zní mnohem lépe – takřka až osvíceně – než obsahově
stejné: „Vyzbrojíme vás po zuby.“

Nevím přesně, proč USA s těmito dodávkami dál váhají, ale odpověď se
bude nejspíš skrývat v samotné vnitropolitické situaci na Ukrajině.
Trumpův zvláštní emisar Kurt Volker se prý minulý týden v Kyjevě ze
všeho nejvíc zajímal o to, jestli je Porošenko ještě pořád prezidentem,
potažmo jestli v zemi ještě vůbec něco ovlivňuje a kontroluje. Netuším,
k jakému závěru dospěl, ale ukrajinská média otevřeně píší o tom, že
Porošenkova „trvanlivost“ už vypršela a jeho „životní cyklus“ se
přiblížil ke konci.

Zajímavá je i otázka ohledně „klidu“ na Donbasu. Ukrajinský hlavní
vojenský prokurátor Matios spolu s ministrem obrany Poltorakem v týdnu
prolomili tabu a oznámili, že ukrajinská armáda mimo bojové zóny od roku
2014 přišla o 2150 vojáků v důsledku „nebojových“ činností, zatímco
přímo „na frontě“ a stejně nebojově o dalších 3700 vojáků. Celkem
prý nebojová činnost – neopatrné zacházení se zbraněmi, alkoholismus,
rvačky, nemoci a špatný zdravotní stav, rozbroje mezi ukrajinskými a
ruskojazyčnými vojáky a tak podobně – připravila ukrajinskou armádu o 10
tisíc mužů. A v samotných bojích proti donbaským rebelům za tu samou dobu
padlo „jen“ něco přes tři tisíce ukrajinských vojáků a
příslušníků Národní gardy. K tomu prý mezi demobilizovanými
účastníky bojů na Donbasu jich asi 360 tisíc trpí posttraumatickými
syndromy, čímž jsou prý vesměs myšleny důsledky těžkého alkoholismu…
To jsou neuvěřitelná čísla a neuvěřitelná fakta, tedy pokud si furt
někdo hraje na to, že je Ukrajina „poslední výspou demokracie“ tváří
v tvář „divošskému Rusku“. Vlastně není ani jasné, odkud „kyjevští“
skoro každý den berou informace o bojových činnostech, když je jejich
armáda – unuděná a uzoufaná marným čekáním na ruskou agresi – v
totálním rozkladu a deliriu tremens.

Takže cynicky k otázce: Proč Američané váhají s dodávkami zbraní? Na
jedné straně vidí další politickou černou díru, u níž se neví, kde
končí a co je za ní, a na straně druhé je tu reálná hrozba, že se
ukrajinská armáda s dalšími tunami zbraní ve finále jen o to rychleji sama
zlikviduje. Silovou iniciativu by totiž pak plně převzaly různé
dobrovolnické oddíly, ať už mají v hlavách Banderu, nebo jen ekonomický
zisk v tradicích loupeživých rytířů… Jupí! Sláva všem našim „demokratickým
revolucím“ na Ukrajině!

Vláda Španělska převzala přímou kontrolu nad Katalánskem, odvolala
místní vládu a premiér Puigdemont utekl do Bruselu, kde ovšem nebude
žádat o azyl. Nutno dodat, že v Barceloně se demonstrovalo za setrvání ve
Španělsku. Kde se tedy ocitla celá ta „katalánská věc“? A do jaké
míry přehánějí ti naši spoluobčané, když srovnávají Katalánsko s
Kosovem?

Upřímně, v téhle kauze se začínám pomaličku ztrácet a netuším třeba,
co přesně katalánské vedení hledá v Belgii nebo na jakém právním či
jiném základě tam vlastně je, a tak řeknu snad jen to, že pro další
vývoj bude nejdůležitější, kolik Katalánců zvolí v současné situaci
„občanskou neposlušnost“. Je očividné, že skoro polovina z nich
nezávislost odmítala, nyní je ale „míč na druhé straně“. Pokud bude
pár milionů lidí důsledně a dejme tomu ještě rok dva odmítat účastnit
se „hry na španělský stát“, Madrid prohraje. Má možná vojenskou a
policejní kapacitu, aby vše „srovnal“, ale jak už dějiny mnohokrát
prokázaly, myšlenka se silou zadupat nedá. A už jen samotný fakt, že
Belgie přijala lídry katalánského separatismu, naznačuje, že pro Evropu
tahle kauza ani zdaleka nekončí. Belgie je sama rozpolcená a Katalánci jsou
tam kvůli sympatiím, nebo benevolenci... Aby je Madrid neumlátil zaživa? Nic
nekončí. Už je mi to trapné opakovat, ale uvidíme, jak bude Evropa vypadat
za takových deset let.

Rusové tvrdí, že Daeš bude zcela eliminován do konce roku. Je to příliš
odvážné tvrzení? Není to spíše přání otcem odhadu? A jinak, když je v
Rakka dobojováno, jaký je finální účet devastace tohoto někdejšího
hlavního města Daeše? Je to lepší než v Aleppu?

OSN na konci léta tvrdila, že Daeš v Sýrii skončí do konce října, takže
nový ruský odhad vypadá ještě vcelku konzervativně. Problém je spíš v
tom, co si kdo pod pojmem „konec Daeše“ představuje. Jistě, ona
teroristická organizace přichází o své poslední městské bašty. Ale co
dál? Přesouvají se do pouštních oblastí a třeba jen v Damašku za
poslední měsíc spáchali každý týden jeden teroristický útok a
povraždili na pět desítek lidí.

Američany podporovaní Kurdové nechali vyjít Daeš z Rakká, aby město snáz
obsadili, což ve finále znamená, že se tisíce teroristů jen přesunou do
jiných oblastí k dalšímu boji. A samozřejmě platí, že někteří z nich
už toho budou mít „plné kecky“ a zamíří domů do Evropy. A nastává
další problém: včera britský The Independent například zaujatě
vysvětloval, že si i tito lidé, kteří páchali ve jménu fanatického
výkladu islámu ta nejhorší myslitelná zvěrstva, zaslouží spravedlivé
zacházení, protože jinak bychom se prý dostali na jejich úroveň… Jedny
švédské noviny nedávno psaly o třech navrátilcích Daeše, kteří si na
úřadech stěžovali, že je nikdo nechce zaměstnat, protože jsou
hrdlořezové, a tak jim švédské úřady povolily změnu jména. No, nevím.
Znamená to, že jsou v Evropě síly, které chtějí přijmout teroristické
hrdlořezy jako „občany“?

Osobně jsem proti trestu smrti, ale v případě Daeše tak nějak doufám, že
Rusové, Syřané, Íránci a jejich spojenci – na rozdíl od Západu, který
na Daeš dál svým způsobem sází – pozabíjejí přímo na bojištích co
nejvíc z nich. Tohle už není o nějakém malém zlodějíčkovi, jehož
krádež autorádia se dá omluvit těžkým sociálním zázemím a neláskou v
dětství. Bavíme se tu o lidech, kteří masakrují ve jménu masakrování. O
fanaticích. O skutečných teroristech.

A jestli se dá Rakká srovnat s Aleppem? Nedá. Američané Rakká
rozbombardovali z 80 procent na padrť, aby syrskému státu z tohoto
důležitého města na východě země nenechali do budoucna vůbec nic.
Killroy was here! V Aleppu se bojovalo jen o několik čtvrtí a v 90 procentech
pětimilionového města šel – a jde – život dál. Jsem fakt ráda, že
jsem se před rokem na osvobození Aleppa jela osobně podívat. Byla jsem tam.
Nikdo mi už nic nenamluví.

Co bychom měli v příštích dnech sledovat?

Děje se toho tolik, že si každý své téma určitě najde…

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Další smutná zpráva pro Brusel a Obamovu Ameriku. Tentokrát přišla z
Estonska

Zatímco se v posledních dnech hovořilo o údajné lhostejnosti Donalda Trumpa
v případě napadení Pobaltí Ruskem, v Estonsku stanula v čele nově
vytvořené koalice strana, kterou nejvíce podporuje zdejší ruská komunita.

Přestože tvoří etničtí Rusové v estonské populaci „jen“ asi
čtvrtinu, budou mít nyní „svého“ premiéra. Stal se jím bývalý
starosta hlavního města Tallinnu a vůdce Estonské strany středu Juri Ratas.
Osmatřicetiletý politik a jeho strana jsou přitom vnímáni jako spojenci
Jednotného Ruska Vladimira Putina. Právě z tohoto důvodu byla i přes
skutečnost, že má v parlamentu druhý nejvyšší počet křesel, až doposud
jejich účast ve vládní koalici odmítána.

Před necelými čtrnácti dny však byla vyslovena nedůvěra premiéru a
vůdci Reformní strany Taavimu Roivasovi, z jehož koalice odešli socialisté
i konzervativci. Z následného vyjednávání parlamentních stran potom
vzešla koalice, kterou nyní tvoří socialisté, konzervativci a právě
Estonská strana středu v čele s Ratasem. Jak konstatuje deník New York Times,
Ratasovi se tak podařilo vytvořit koalici, jejíž členové zastávají z
ideologického hlediska naprosto odlišné postoje.

Celý text v angličtině najdete ZDE.

Vláda by měla být schválena v průběhu dnešního dne, což by měla být
vzhledem k pohodlné většině v parlamentu pouhá formalita. Vzniku koalice
podle amerického deníku předcházel důležitý krok, kdy se Estonská strana
středu zbavila svého dlouholetého předsedy Edgara Savissara. S jeho
odstraněním se tak partaj distancovala od více než deset let staré smlouvy,
v rámci které bylo uzavřeno partnerství s Jednotným Ruskem.

Nový premiér Estonska Ratas však svého někdejšího šéfa brání a tvrdí,
že smlouva jeho stranu k ničemu nezavazovala. „Tato dohoda nebyla nikdy
uvedena do praxe. Situace se nezmění do té doby, než Kreml opět začne
dodržovat mezinárodní právo,“ říká Ratas o smlouvě, jež hovořila mj.
o vytvoření mezistranických výborů v oblasti vzdělávání a kultury.
Budoucí ministr zahraničí a socialista Sven Mikser uvedl, že právě změna
na pozici šéfa strany odstranila poslední překážku, která bránila ve
vytvoření společné koalice.

Přes jisté obavy však patrně v oblasti zahraniční politiky Estonska k
zásadním změnám nedojde. Premiér Ratas již avizoval, že vláda hodlá
dostát svým závazkům k NATO i Evropské unii. „Vysoce si ceníme
spolupráce s EU i NATO. Plně podporujeme politiku EU vůči Rusku. Jsme
přesvědčeni, že Rusko musí ctít mezinárodní právo a suverenitu
sousedních států,“ cituje americký deník Ratase s tím, že by po
odstranění jeho předchůdce mohlo dojít ke vzniku nové strany. Spousta
ruských voličů volila tuto stranu právě kvůli Savissarovi.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Královna Velké Británie podepsala zákon o sledování občanů

Královna Velké Británie Alžběta II. podepsala parlamentem schválený
zákon o sledování občanů s cílem národní bezpečnosti. Píše o tom The
Guardian.

Uvádí se, že tento zákon dostal název Charta sledujících. Podle zákona
budou mít britské bezpečnostní orgány a tajné služby bezprecedentní
práva při sledování občanů.

The Guardian zdůrazňuje, že přijetí tohoto zákona mělo ve Velké
Británii nejednoznačnou odezvu. Podle názoru mnoha občanů tento zákon
odporuje demokratickým zásadám.

Sněmovna lordů britského parlamentu před časem schválila návrh tohoto
zákona.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Francouzský prezident vylučuje ustupování Turecku ohledně lidských práv a
víz

Turecku se nesmí nijak ustupovat v otázce dodržování lidských práv a
kritérií bezvízového styku. A to ani v rámci jednání o omezení přílivu
imigrantů přes Egejské moře do Evropy. Prohlásil to dnes francouzský
prezident François Hollande, který s ostatními lídry EU bude 17. a 18.
března v Bruselu pokračovat ve složitém vyjednávání s Tureckem.
Informoval o tom server České noviny.

Nejvyšší francouzský představitel na tiskové konferenci v Paříži podle
agentury AP zdůraznil, že v jednání Evropské unie s Tureckem o dohodě
ohledně imigrační krize a ochraně vnější hranice unie v Řecku se věci
musejí více „vysvětlovat“ a musejí být „transparentnější“.

Celá zpráva je ZDE

Hollande po dopoledním setkání s asi 15 vedoucími představiteli levicových
stran ze zemí EU dále řekl, že je nutné ochránit vnější hranice Unie.
Je podle něj totiž nezbytné předejít tomu, aby se opět vytvořily
vnitřní hranice v schengenském prostoru pro volný pohyb osob.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Do východní Ghúty přijel humanitární konvoj

Konvoj z 15 automobilů mezinárodních humanitárních organizací, který
odjel v pátek ráno z kontrolního stanoviště v syrské osadě Muhajam
al-Wafedín, přijel do východní Ghúty, oznámil novinářům mluvčí Centra
pro usmíření znepřátelených stran v Sýrii generálmajor Vladimir
Zolotuchin.

„Podle naší informace dorazil konvoj k místu určení a začalo
vykládání náklaďáků," řekl.

Kromě toho po ukončení akce mohou na kontrolní stanoviště přijet spolu s
konvojem obyvatelé východní Ghúty.

„Očekáváme rovněž východ humanitárním koridorem několika desítek
pokojných obyvatel a ozbrojenců s jejich rodinami, jimž bylo dříve
navrženo, aby tuto oblast opustili," podotkl Zolotuchin.

Dříve bylo poslání do východní Ghúty 15 automobilů s potravinami a léky
odloženo v souvislosti se stále častějším ostřelováním ze strany
teroristů.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Dělejte něco, než začnou umírat lidé. Šéf lékařů Kubek burcoval
národ ze studia ČT

Prezident České lékařské komory pronesl ve čtvrtečním Interview ČT24
hrozivá slova. Naše zdravotnictví na tom je opravdu zle a snad se to začne
řešit dříve, než začnou umírat lidé. Musí to začít řešit celá
vláda. Nestačí ministr zdravotnictví Svatopluk Němeček (ČSSD) nebo
ministr financí Andrej Babiš (ANO). Slova šéfa státní kasy prý často
lékaře urážejí. Má buď doložit, že zdravotnictví je černou dírou,
nebo má raději mlčet. Doktoři by si prý zasloužili 70 tisíc měsíčně.

„My bychom rádi, aby se situace vyřešila dříve, než začnou umírat
lidé,“ konstatoval prezident České lékařské komory Milan Kubek. V
České republice není dost doktorů a ti, které máme, jsou přetížení.
Kubek to opakuje už osm let, ale to prý jen ukazuje, že se za tu dobu nic
nezměnilo. Politici prý tuto situaci neřeší. Údajně je to už natolik
složité, že to nezvládne vyřešit sám ministr zdravotnictví. Je to
problém, který musí řešit celá vláda. Proto se Kubek obrátil přímo na
premiéra.

Lékaři pracují lépe než politici

ČLK také nabízí nemocnicím personální audit, a pokud jím projdou,
dostanou certifikát „Nemocnice pro 21. století“. Zatím ho má jen pár
nemocnic. Kubek však odmítl, že se tím snaží zakrýt jen případné chyby
lékařů. Pacienti se teď budou bát, ale lékaři jsou jediní, kteří
pronášejí podobně hrozivá slova. Host na nich ovšem trvá a jasně se
vymezuje proti slovům politiků či novinářů.

„Já bych dal ruku do ohně za to, že čeští lékaři a sestry pracují
lépe než politici. A pokud jde o pana Babiše, ten už dva roky opakuje to
samé. My jsme ho proto už vyzvali, ať svá podezření doloží, ať je
řeší, ať se obrátí na policii, ale pokud důkazy nemá nebo se jen bojí,
ať raději mlčí, protože tím jen uráží lékaře a sestry.

Z této situace ale existuje určitá cesta. „Voliči by se měli rozhodnout,
jaké chtějí zdravotnictví, a podle toho volit. Zdravotnictví něco stojí,
není to perpetuum mobile a lidé by si to měli uvědomit. Především
potřebujeme více lékařů. Vůbec prý není pravda, že by lékaři
vydírali společnost. Usilují jen o to, aby lékař za základní pracovní
dobu dostal řádně zaplaceno.

Chceme 70 tisíc bez přesčasů

„Je obvyklé, že lékaři dostávají asi dvou a půl- až trojnásobek
průměrné mzdy, takže by to mělo být asi sedmdesát tisíc korun za
základní pracovní dobu bez příplatků za přesčasy,“ předložil ve
vysílání svou představu Kubek.

Jistě je možné doplnit lékařské stavy doktory z východu, kteří k nám
chtějí přijít, jenže i tak bychom jim museli platit více. Pro doktory z
Ukrajiny a dalších zemí jsme prý jen vstupní branou dál na Západ. Stejně
tak nám prý nijak nepomůže, když budeme lékařům zakazovat odchod na
Západ. „To si pak můžeme zemi obehnat ostnatým drátem, nikam nikoho
nepouštět, potom můžeme předstírat, že lékařům platíme hodně, ale v
podstatě se jen vrátíme do reálného socialismu,“ hřímal Kubek. Zdá se
mu pokrytecké, když občané na jednu stranu velebí hokejistu či fotbalistu,
když se prosadí v zahraničí, ale na lékaře, který se takto zachová,
hledí jako na zrádce.

V závěru popřál všem občanům pevné zdraví a požádal lidi, ať ve
svém vlastním zájmu pomohou lékařům v boji za lepší podmínky k práci,
vyšší platy nevyjímaje.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Fico prohlásil, že je připraven ve čtvrtek podat demisi

Slovenský ministerský předseda Robert Fico prohlásil, že je připraven ve
čtvrtek podat demisi a hodlá představit kandidáta na nového premiéra.

Slovenský premiér Robert Fico ve středu večer prohlásil, že je připraven
odstoupit ze své funkce. „Navštívil jsem dnes prezidenta republiky Andreje
Kisku a sdělil jsem mu, že jsem připraven odstoupit z funkce," řekl Fico na
tiskové konferenci vysílané síťovými televizními kanály.

Před tím bylo uvedeno, že poslanci Slovenské národní rady (parlamentu)
příští pondělí na zvláštním zasedání projednají otázku důvěry
premiéru Robertu Ficovi.

V případě, že poslanci většinou hlasů přijmou rozhodnutí o nedůvěře
premiérovi, bude muset odstoupit z funkce i celý kabinet.

Vážná politická krize se rozpoutala na Slovensku před dvěma týdny po
vraždě novináře Jána Kuciaka a jeho nevěsty. Kuciak dlouhou dobu vedl
vyšetřování o stycích mafiánských struktur s politiky. Podle slov
policejního prezidenta Tibora Gašpara profesionální činnost novináře je
ve vyšetřování případu hodnocena jako hlavní motiv vraždy.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Sněmovna: Kalousek, ODS i komunisti šli proti Babišovi a smáli se mu. A
ministr financí...

Poslanci hned ráno projednávali novelu o rozpočtových pravidlech, která
zjednodušeně řečeno má za úkol rozšiřit okruh peněz, které musí mít
v rámci státní pokladny kraje, obce a další instituce. Jenže jak se
ukázalo, problém měli poslanci s tím, že se v novele počítá i se
začleněním zdravotních pojišťoven. „Peníze, které posíláme na
povinné zdravotní pojistné, mají mašličky a smějí být použity jen na
poskytovaní zdravotní péče. A teď se to má rozšířit tak, aby to
zalátalo cash flow?“ divil se třeba předseda TOP 09 Miroslav Kalousek.
Proti tomu však protestoval ministr financí Andrej Babiš. Poslanci nakonec
ale normu schválili a tak ji budou posuzovat senátoři.

Pokračuje březnová schůze Poslanecké sněmovny. Poslanci hned ráno poslali
do Senátu novelu, která rozšiřuje okruh peněz, které musí mít v rámci
státní pokladny kraje, obce, jejich dobrovolné svazky, regionální rady,
vysoké školy a veřejné výzkumné instituce. Do České národní banky (ČNB)
by si měla podle novely převést své účty i Správa železniční dopravní
cesty (SŽDC) a také zdravotní pojišťovny. Ovšem ty by měly převést do
ČNB jen ty bankovní účty, na nichž mají peníze ze zdravotního
pojištění. Podřízením účtů dalších institucí státní pokladně chce
vláda zejména zmírnit růst státního dluhu a také snížit výdaje na
úroky z tohoto dluhu.

„Tento zákon upravuje tvorbu, funkce, obsah střednědobého výhledu
státního rozpočtu a státní závěrečného účtu, příjmy a výdaje
státního rozpočtu, státní finanční aktiva a pasiva, finanční
hospodaření organizačních složek státu, zařízení státu majících
obdobné postavení jako organizační složka. státu, Bezpečnostní
informační služby a příspěvkových organizací zřízených
organizačními složkami státu, finanční kontrolu, podmínky zřizování
státních fondů, způsob řízení státní pokladny a řízení státního
dluhu a hospodaření s prostředky soustředěnými v národním fondu,“
zmínil ve svém příspěvku v Poslanecké sněmovně ministr financí Andrej
Babiš (ANO).

Babiš řekl, že stát dotuje systém zdravotního pojištění z více než
jedné čtvrtiny a pokaždé, když některá skupina ve zdravotnictví
požaduje víc peněz, žádá současně zvýšení přísunu peněz ze
státního rozpočtu. Záměrem ministerstva podle něj není, aby zdravotní
pojišťovny neměly peníze na platby. Poukazoval na to, že i běžné
komerční banky stanovují podmínky na hotovostní i bezhotovostní operace.
Ujistil, že peníze zůstanou ve vlastnictví pojišťoven a nehrozí, že by
je pojišťovny nemohly použít na úhradu péče.

K problematice začlenění zdravotních pojišťoven ministr financí také
zdůraznil, že zcela totožné otázky se řešily již během diskuse v rámci
druhého čtení. „Těžko lze striktně oddělovat státní a ostatní
veřejné prostředky,“ podotkl k tomu.

Opoziční poslanci ale protestovali ve svých vystoupeních hlavně proti
začlenění zdravotních pojišťoven. Prý by převod všech účtů
pojišťovny poškodil. Zaznívaly i argumenty, že jde o postupné
zestátňování systému zdravotního pojištění.

Občanský demokrat Petr Bendl třeba zmínil, že rozumí ministrovi financí v
tom, že chce koncentrovat moc a mít vliv i na oblast zdravotnictví, tedy že
chce ovlivňovat i to, co se děje v oblasti poskytování zdravotní péče.

„Celá ta snaha je o koncentraci moci a o tom v podstatě budete rozhodovat,
zdali chcete, aby ministr financí vlastně svým způsobem neumožňoval nebo
více ovlivňoval hospodaření jednotlivých zdravotních pojišťoven a
zároveň je tudíž více ovládal. Sami se rozhodnete, zdali chcete předat
více moci ministru financí,“ vyzval Bendl poslance před hlasováním.

Předseda TOP 09 Miroslav Kalousek po něm zmínil, že peníze, které
posíláme všichni státu, sice mašličky nemají, ale tyto ano.

„Peníze, které posíláme státu z daní, nemají mašličky a on je může
použít libovolně. Peníze, které posíláme na povinné pojistné v
případě zdravotního pojištění do veřejných zdravotních pojišťoven,
mašličky mají a smějí být použity pouze pro poskytování zdravotní
péče. Jediný význam, který má tato změna navržená v rozpočtových
pravidlech, je, aby se ten účel rozšířil," varoval Kalousek. Podle něj jde
velmi zjednodušeně o to, že když vznikne přebytek na účtu zdravotní
pojišťovny, tak pak se peníze z něj použijí do rozpočtu na řízení
dluhové služby.

„Tedy tak, aby to ho mohlo Ministerstvo financí použít pro cash-flow své
dluhové služby? To je pro mě jako pro pojištěnce výrazná změna...Když
se podívám na výdaje státního rozpočtu, na které si půjčujete a
sanujete z té dluhové služby, dovolte, abych vám jako zdravotní
pojištěnec řekl, že vám fakt půjčit nechci!“ zmínil Kalousek.

Proti novele ale protestovali i další poslanci. Třeba komunistka Soňa
Marková, topkař Leoš Heger, či předseda poslanců ODS Zbyněk Stanjura.

„Návrh, který je tady předkládán, jde podle mého názoru proti logice
vzniku veřejného zdravotního pojištění, kdy se zavedlo financování
zdravotní péče odděleně od státu prostřednictvím zdravotního
pojištění,“ zdůraznila Marková. Podle ní totiž v navrženém znění
pod státní pokladnu spadnou i účty zdravotních pojišťoven, které nejsou
generovány ze zdravotního pojištění, ale z tzv. zdaňované činnosti,
není tak podle ní důvod k tomu, aby spadaly pod státní pokladnu.
Pojišťovny by přišly prý i o výnosy z úroků, které využívají na
fondy prevence.

"Já se ptám, jestli už rozpočtový výbor spolu s panem ministrem financí
předpokládají, že budeme znárodňovat za chvíli všechny pojišťovny,
které pojišťují zdravotnická zařízení...," podotkl jízlivě bývalý
ministr zdravotnictví Leoš Heger (TOP 09).

„Já té debatě příliš nerozumím,“ vypálil ale ke shora uvedeným
protestům ministr financí Babiš. Opozice se mu přitom smála.

„Pokud chcete debatovat o penězích, tak se zkuste naučit, co je to
hospodářský výsledek, cash-flow a dluh, protože někteří z vás to vůbec
neovládají.To, co navrhujeme, nemá vůbec nic společného se zdravotní
péčí a za druhé je to jenom o penězích. A ty peníze nemají nic
společného s pojištěnci,“ připomněl okamžitě poté Babiš všem
oponentům.

„Pokud se bavíme o penězích zdravotních pojišťoven, pak to nemá nic
společného s výdaji státního rozpočtu a s hospodařením. Takže prosím
vás, co tu povídáte o zdravotní péči? To jsou všechno nesmysly a lži...
Ty peníze (vybrané ze zdravotního pojištění) tam jsou v bankách, v
komerčních bankách! A co ty banky dělají? No půjčujou! Dávají úvěry!
A to vám nevadí? My chceme jen, aby ty peníze půjčily státu na jeden den.
Nejsou to peníze pojištěnců, ale zdravotních pojišťoven. Takže to je
absurdní debata,“ zdůraznil ještě Babiš s tím, že by byl rád, aby
poslanci hovořili k věci.

„Já bych chtěl, aby stát ty peníze použil v rámci cash-flow a nemá to
vliv na péči,“ zdůraznil.

Sněmovna nakonec normu schválila v závěrečném čtení. Pro novelu zvedlo
ruce 126 poslanců, proti bylo 35 poslanců. Nyní ji tak bude posuzovat Senát.

Novela také umožní Ministerstvu financí přijímat úvěry od
mezinárodních finančních institucí bez potřeby samostatného zákona.

Nyní spadají pod státní pokladnu například peníze na výdajových a
příjmových účtech státního rozpočtu, účtech pro spravování
daňových příjmů, účty rezervních fondů organizačních složek státu,
státních fondů nebo účty měst a krajů k příjmu dotací.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Dánsko se páře s migranty čím dál méně. Došláplo si už i na ty,
kteří jim pomáhají porušovat zákony

Dánsko s migrační krizí bojuje po svém. Skrze stále se zpřísňující
opatření se země snaží odradit migranty od vstupu na své území. Zabavuje
jim cennosti a prodlužuje lhůty. Přísnější opatření mají však dopad i
na dánské občany, kteří chtějí uprchlíkům pomoci. Jednou z nich je i
spisovatelka a aktivistka za práva dětí Lisbeth Zornigová. Za to, že autem
svezla syrskou rodinu, ji hrozí pokuta v řádu tisíců korun.

Dánsko je jednou z tranzitních zemí na cestě do Švédska a prošlo jím
již mnoho lidí. Tomu se Dánové snaží předejít stále se
zpřísňujícími protiimigračními opatřeními, jejichž cílem je odradit
od cesty přes jejich území další příchozí. Taková politika má však
dopady i na Dány samotné.

Bývalá ombudsmanka pro práva dětí a spistovatelka Lisbeth Zornigová je
jednou z těch, kteří nyní stojí před soudem. Rozhodli se totiž vzít
stopaře, což z nich podle dánských zákonů dělá převaděče lidí, a to
i přesto, že jeli jen po dánském území.

Zornigová jela po dálnici a nabídla rodině Syřanů odvoz do Kodaně. Její
manžel jim poté nabídl sušenky a kávu a odvezl je na nádraží, kde jim
koupil jízdenky do Švédska. Nyní čekají na verdikt soudu, jelikož oba
byli obviněni z převaděčství.

Jedná se o jeden z mnoha takových soudních procesů, kdy se dánští
občané rozhodli, že nebudou nečinně stát a přihlížet proudu lidí
cestujících do Švédska, kde jsou lepší azylové podmínky. Podle
dánských zákonů je však zločinem přepravovat lidi bez povolení k pobytu.
Od září 2015 do února 2016 tak již bylo obviněno 279 osob. Soud již
uložil několik peněžitých trestů v hodnotě téměř 20 tisíc korun a
výš.

Celý text zde

„Myslela jsem si, že převaděčství je, když vezete někoho přes hranice
a dostanete za to peníze nebo z toho jinak těžíte – ne že jezdíte v zemi,“
podivovala se Zornigová. „Bohužel se zdá, že v Dánsku je tomu jinak.“
Před soudem uvedla, že je vinna nanejvýš z toho, že „pomáhala lidem v
nouzi“.

OSN stanovuje pašování lidí jako činnost motivovanou materiálním či
finančním ziskem, podobně jako rozhodnutí EU, podle kterého nelze pokutovat
osobu, která „poskytuje humanitární pomoc“. Dánsko však není vázané
žádnou z těchto smluv. „Dánsko již není první v Evropě v ohledu
lidských práv, je úplně na dně. Za posledních deset let se podařilo zcela
rozebrat dánské azylové zákony,“ řekl Bjorn Elmquist, právník
zastupující Zornigovou a další obžalované.

Diskuse v Dánsku se mezitím přiostřuje, kdy na jedné straně je stále
sílící Dánská lidová strana a na straně druhé se objevují hnutí pro
pomoc uprchlíkům, jako „Vítejte v Dánsku“ či „S převaděči lidí“.

„Počty příchozích uprchlíků v Dánsku klesají, ale my o tom pořád
mluvíme, jako bychom byli Řecko,“ řekla Line Sogaardová, mluvčí skupiny
Vítejte v Dánsku. „Zdravý rozum jakoby se odstěhoval do Ruska, tak je nám
vzdálený.“

„Je povinností člověka konat, pokud je to v jeho moci. Musíte oponovat
zákonům, které perzekvují jiné lidi,“ řekla studentka Reem al Awwadová,
členka organizace S převaděči lidí, která poskytuje uprchlíkům cestu
přes hranice do Švédska. „Dost jsem se bála, že bych mohla přijít o
právo zde žít a být deportována,“ přiznala al Awwadová a dodala, že by
to však udělala zas.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Zeman zahájí další podnikatelské fórum, odpoledne se vrátí domů

Poslední den své státní návštěvy v Rusku český prezident Miloš Zeman
věnuje pobytu v uralském Jekatěrinburgu, půldruhamilionovém velkoměstě na
hranicích evropského a asijského kontinentu. Správní středisko
Sverdlovské oblasti je považováno za jedno ze tří největších ruských
vzdělávacích a průmyslových center, píše ČTK.

Zeman se v Jekatěrinburgu zúčastní zahájení česko-ruského
podnikatelského fóra, na které přijeli zástupci desítek českých firem.
Seminář je regionální obdobou středečního fóra v Moskvě, během něhož
byly podepsány miliardové kontrakty. Na jednání podnikatelů naváže
Zemanovo setkání s oblastním gubernátorem Jevgenijem Kujvaševem, jehož se
zúčastní i hejtmanka Jihočeského kraje Ivana Stráská. Oba regiony spojuje
dohoda o partnerství.

Odpoledne Zeman převezme čestný doktorát Uralské federální univerzity,
která nese jméno prvního ruského prezidenta Borise Jelcina. Škola, jejíž
základy byly položeny ve 20. letech minulého století, patří k největším
ruským univerzitám. Po převzetí doktorátu prezident uctí památku
československých legionářů na místním Michajlovském hřbitově.

Na závěr státní návštěvy si Zeman prohlédne výrobní haly Uralského
závodu civilního letectví (UZGA), který kompletuje letouny české výroby
L-410. Po prohlídce odcestuje zpět do vlasti.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Už žádná živelná migrace? EU pokročila v dohodě s Tureckem, ale proti
jedné věci ostře vystoupil Orbán

Dny nijak neřízené migrace jsou u konce. Byla totiž uzavřena takzvaná
balkánská migrační trasa. Novinářům to po pondělním summitu EU s
Tureckem řekl předseda Evropské rady Donald Tusk.

Podle Tuska došlo také k dohodě s tureckým premiérem Ahmetem Davutoglu,
který souhlasil s tím, že Turecko bude brát zpět migranty, kteří nemají
nárok na azyl. Nová dohoda s Tureckem by měla být hotova do březnového
summitu Unie.

O shodě s Tureckem následně pohovořila i německá kancléřka Angela
Merkelová. Podle ní se lídři unijních zemí shodli na obrysech tureckých
návrhů. Jednání trvalo dlouhých dvanáct hodin, nyní se lídři vlád
vrátí k jednání ve čtvrtek 17. března, kdy začíná onen březnový
summit EU. Merkelová zároveň uvedla, že cílem akčního plánu EU s
Tureckem je nahrazení nelegálních cest migrantů do Evropy legálním
způsobem. Turecko je podle ní rovněž připraveno převzít zpět všechny,
kteří se do Řecka dostanou nelegální cestou.

Syřané, kteří budou chtít do Evropy legálně, si potom podle Merkelové
budou moci vybrat přesídlovací evropský program, na němž by se evropské
unijní země měly podílet dobrovolně.

Původní text ZDE.

Zároveň se jim příliš nelíbí jiný turecký návrh, že země bude
přebírat migranty z řeckých ostrovů, pokud EU za každého takto
vráceného Syřana přesídlí do Unie z přímo z Turecka jednoho Syřana s
právem na azyl. Ostře proti tomuto návrhu vystoupil i maďarský premiér
Viktor Orbán. Stejně tak se mnohým lídrům osmadvacítky nelíbí způsob,
jakým Turecko své návrhy prezentovalo.

Turecko ve svých návrzích žádá také tři miliardy eur na pomoc syrským
uprchlíkům na tureckém území či rychlejší zjednodušení vízové
povinnosti pro Turky.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Profesor Pirk přinesl svědectví o podvodech „uprchlíků“

Uznávaný profesor, kardiochirurg Jan Pirk se v časopise Týden rozhovořil
nejen o zdravotnictví, ale i o migrační krizi či české politice. Prozradil
také to, proč by nechtěl být prezidentem.

„Za cenu jednoho piva se u nás dají vyhrát volby. Přitom regulační
poplatek neznamenal diskriminaci chudých lidí. Diskriminační je naopak
současný trend, který lidem komplikuje možnost zaplatit si nadstandardní,
kvalitnější péči. Lidem, kteří mají zájem pečovat o svoje zdraví. Je
to stejné, jako kdybychom nařídili, že bude možné dávat si v hospodě jen
dvě piva, protože někteří lidé na pět piv nemají,“ zkritizoval Pirk
zrušení poplatku za návštěvu u lékaře. Dodal také, že české
zdravotnictví sužuje nedostatek praktických lékařů, sester i nesmyslné
předpisy.

„Trápí mě nedostatek sestřiček. Musíme kvůli němu dokonce odkládat
operace. Umím se vcítit do pocitů pacienta, který přijde na plánovanou
srdeční operaci, a my mu musíme říct, že se zákrok odkládá,“ zmínil
s tím, že obdobný problém byl před deseti lety v Rakousku, tamější
vláda ale dokázala vytvořit dobré podmínky.

„Někdo by měl zatřást politiky a říct jim, že když sestry musejí mít
vysokoškolské vzdělání – k čemuž mám mimochodem také výhrady – je
třeba je odpovídajícím způsobem ohodnotit. Sestřička v Praze má
nástupní plat osmnáct tisíc. Jak potom máme chtít, aby někdo za tak
směšné peníze šel dělat tak zodpovědnou práci, jakou je například
péče o pacienty po srdečních operacích?“ zeptal se.

„Máme nadbytek odborníků, ale přitom nám schází asi jedenáct procent
praktických lékařů. Praktiky nechce nikdo dělat už kvůli nesmyslným
předpisům. Pokud například odborník doporučí nějakou speciální
medikaci, praktik ji nesmí předepsat a pacient musí dokolečka chodit pro
recept k odborníkovi,“ zmínil také Pirk.

A co migrační krize? Pirk je rád, že sem zatím žádný uprchlík nedorazil.
„Tedy nedorazili ti bezejmenní uprchlíci a o to jde. Spoustu emigrantů tady
přece máme – Vietnamců, Ukrajinců… To jsou lidé, kteří sem přišli
tak, jako sem míří tihle uprchlíci, logicky za lepšími životními
podmínkami. Ale oni se o ty lepší podmínky k životu chtěli přičinit
prací a přijali naši životní filosofii. Takoví jsou tady vždy vítáni,
to je něco jiného. I když i mezi nimi jsou uličníci, ti jsou samozřejmě
všude. Ale nemocnice by bez nich dnes nebyly tak dobře uklizené,“ řekl k
ukrajinským pracovnicím v nemocnicích.

„Ale jak může někdo dopustit, že sem přijde někdo, o němž vůbec nic
nevíte? Jedna má příbuzná pracuje v záchytné stanici pro migranty.
Přicházejí tam pětatřicetiletí muži, nemají doklady a tvrdí, že jim je
sedmnáct. Z čeho kdo předpokládá, že se přizpůsobí naší životní
zkušenosti a životnímu stylu? Tím spíše, že jsou příklady z Francie a
Velké Británie, kde tihle lidé žijí oficiálně už tři generace a nemají
ani nejmenší tendenci se asimilovat. Naopak. Vytvářejí ghetta a chtějí,
abychom se přizpůsobili my jim. To je pro mě naprosto nepřípustná věc,“
nechal se slyšet Pirk a poukázal na historii starého Říma.

„Takzvaní barbaři stáli před branami a Římané seděli v senátu a
řešili nesmysly. Čili pracovití a přizpůsobiví jsou srdečně vítáni.
Kdysi, když jsem se učil v New Orleans, abych mohl dělat to, co tady teď
dělám, se u nás nosily krepsilonové kostkované ponožky. To se psal rok
1983. Když jsem tam v těch ponožkách přijel, mohli se zbláznit smíchy.
Tam všichni doktoři nosili černé ponožky. Takže já šel a koupil si
černé ponožky. Ne že bych je přesvědčoval, ať taky nosí kostkované,“
tvrdí Pirk.

Ostré rozdělení společnosti se podle něj mimo jiné odráží i v
agresivitě na silnici. „Agresivita v denním životě, to je, co nás teď
sužuje,“ dodal. Kritikou však nešetřil ani k současné hlavě státu, k
Miloši Zemanovi.

„Třeba s panem redaktorem Peroutkou si to trošku spletl. Kdyby řekl, ano,
spletl jsem se, já se omlouvám, strašně by získal. Tím, že se soudí a
neomlouvá, dává příklad, že se nemáte omlouvat, máte vždycky svou
pravdu, i když je to lež. To je strašná chyba,“ řekl.

On sám být prezidentem nechce. Před třemi lety v prezidentské kampani
podporoval Jana Fischera. „Svět politiků tak jako svět novinářů nebo
medicíny má svá pravidla a zákony. Tak jako pan Fischer nebyl politik, ani
já nejsem. On byl vysoký státní úředník, neprošel školu stranických
sekretariátů, koalic, protikoalic a nevím čeho všeho dalšího. A já taky
ne. V tom se totiž člověk naprosto ztratí a zlikviduje ho to. Stejně jako
se nemůže někdo stát přednostou kliniky po promoci, nemůže se člověk
stát prezidentem, aniž chápe politiku,“ zmínil mimo jiné důvod, proč by
nemohl být hlavou státu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Fuj, fuj, Babiš. Vzpomínáte, jak protikorupční bojovníci utíkali k
ministru financí? Je zde změna

Když šéf hnutí ANO a ministr financí Andrej Babiš vstupoval do politiky,
sliboval utnout tipec korupci, netransparentnosti, podvodům a lhaní. Sympatie
mu tehdy projevovali vedle jiných i protikorupční bojovníci. Titíž lidé
od něj ale po vypuknutí kauzy Čapí hnízdo dávají dle zjištění České
televize ruce pryč.

„Já mám pocit, že pan Babiš nepřichází do politiky proto, aby kradl,
ale proto, aby tu politiku změnil,“ prohlašoval před sněmovními volbami v
roce 2013 Radim Jančura – podnikatel a člen správní rady Nadačního fondu
proti korupci. „Myslím, že úmysly pana Babiše jsou férové,“ velebil
zakladatele hnutí ANO další člen správní rady a spoluzakladatel
Národního fondu proti korupci Karel Janeček.

Titíž protikorupční bojovníci se po vypuknutí kauzy Čapí hnízdo od
Babiše distancují. „Chová se jako všichni ostatní politici, kteří se do
podobné kauzy dostali, což mě u Andreje Babiše poněkud zklamalo, protože
on vždycky deklaroval, že nebude klasickým politikem. Nejsem žádný ekonom,
ale rozhodně si myslím, že něco tají,“ sdělil reportérce pořadu ČT
168 hodin Karel Randák – člen správní rady Národního fondu proti korupci.

Další člen správní rady a spoluzakladatel Národní fondu proti korupci –
velkopodnikatel Stanislav Bernard, majitel stejnojmenného pivovaru, ještě ve
středu dle zjištění ČT visel na webových stránkách hnutí ANO jakožto
Babišův podporovatel. O den později, po žádosti o rozhovor, který odmítl
poskytnout, ze stránek hnutí zmizel. O výmaz prý zažádal sám.

„Pokud bych měl dnes uvažovat o tom, koho podpořím, tak jedině Babiše.
Je to schopný člověk, vybudoval impérium. V protikorupčním fondu jsme se o
něm mockrát bavili, ale nikdy o něm nezaznělo nic negativního, co se
korupce týče. To považuji za velice důležitý aspekt,“ uvedl Bernard v
roce 2013 v rozhovoru pro Právo.

Ruce pryč dává od Babiše i šéf české pobočky nevládní organizace
Transparency International David Ondráčka, který, jak upozorňuje ČT,
figuroval v roce 2013 jako Babišův kandidát na ministra vnitra. „Vypadá to,
že v některých chvílích lhal, nebo minimálně neříkal celou pravdu o tom
příběhu. A to zpochybňuje jeho integritu. Víte, na mě celý ten příběh
působí tak, že to skutečně naplňuje znaky trestného činu dotačního
podvodu,“ míní Ondráčka.

Pořad ke shlédnutí ZDE

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Fuj, jak se na sebe můžete ráno podívat. Ministr Herman čelil skutečně
brutální záplavě dotazů, podívejte se jak

Z PROFILŮ Lidovecký ministr kultury Daniel Herman zase jednou usedl k
počítači, odpověděl na několik nových dotazů od čtenářů serveru
ParlamentníListy.cz. Znovu reagoval i na velmi ostré poznámky a dotazy.
Nevyhnul se ani sdělení pana Josefa Snímka, který ministrovi vzkázal: Je mi
z Vás na blití.

„Ještě loni jste nevěděl, že takového strýce máte... Je mi z vás na
blití, jak se na sebe můžete ráno podívat!!!! Fuj!!!!!!!!!“ rozčiloval
se pan Josef Snímek. Ministr Herman mu ovšem nezůstal nic dlužen. „Opravdu
inteligentní vzkaz. Děláte dobrou reklamu sobě i Vám podobným,“ odepsal
občanovi.

Také paní inženýrka Vojtěchová se vrátila ke kauze pana Jiřího Bradyho
a označila Hermana za „zatvrzelé děcko“. „Děkuji Vám za všechny
odpovědi, které jste uvedl různým tazatelům, ale bohužel, nic z toho, co
uvádíte, mě o Vaší ‚pravdě‘ nepřesvědčilo. Myslíte, že se také
dočkáte medaile od zadavatele? Odpovědí se nemusíte (při svém vytížení)
zdržovat, napsala dáma členovi vlády. Herman odvětil, že netuší, co
přesně má paní na mysli, ale prý respektuje její úhel pohledu.

Další otázky a odpovědi najdete zde.

Pan Václav Cingroš označil Hermana dokonce za „poseru“. „Nedá mi to a
přesto, že mi PL smazaly můj dotaz, musím se vás, pane Hermane, zeptat.
Věříte v Boha? A když se podíváte na svou levou dlaň, co vidíte? A jste
takový frajer, abyste mi ji ukázal a ještě se setkal s lidmi v Podhradí?
Já osobně si myslím, že jste posera a nejste schopen obhájit tváří v
tvář kauzu strýc a setkání se sudetoněmeckými krajany a další před
lidmi z Podhradí, ale i jinde,“ vyjádřil svůj názor Václav Cingroš ze
Zvíkovského Podhradí. Jedná se o obec v okrese Písek s necelými dvěma sty
obyvateli.

„Vážený pane Cingroši, v Boha věřím a jsem schopen a připraven
vysvětlit a obhájit své postoje před kýmkoli,“ odpověděl ministr bez
vytáček.

Tím však proud kritických poznámek nekončil. Od jednoho ze čtenářů
dostali „za uši“ všichni lidovci najednou. „Jsem o dost starší nežli
Vy a jsem věřící křesťan. Vaše strana, to myslím lidovce, by měli
úplně odmést z politické scény našeho státu, jste Jidáši velkého
formátu,“ napsal Alfons Prajzak. Herman mu také poděkoval za vyjádření
názoru.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
To je na blití, co bylo v ČT... Docent vstal ze židle kvůli Zemanovi,
pomyslel i na Havla s Topolánkem

Vysokoškolský pedagog a publicista se v textu pro server Literárky.cz
rozepsal o prezidentské kandidatuře Mirka Topolánka, ale také o počinech
České televize namířených proti Miloši Zemanovi. V neděli večer si
pustil televizi a prý tam viděl něco tak odporného, s čím se už dlouho
nesetkal.

Radim Valenčík uvítal kandidaturu Mirka Topolánka na post prezidenta.
Konečně prý kandiduje někdo, kdo by mohl být blízký lidem, kteří
nemají v lásce Zemana, ale přitom odmítají volit „vítače uprchlíků“,
kteří poklonkují před „globální světovou mocí“. Topolánek jako
premiér prý už ukázal, že se umí této „globální moci“ postavit.

„Topolánek má zkušenost z přímého kontaktu se současnou globální
mocí – a nepodlehl jí. ‚Vítačctví‘ je typický atribut slouhů a
poskoků současné globální moci. Všichni hlavní protizemanovští
kandidáti patří mezi typické slouhy této moci. Snad jen Kulhánek nebo
Hannig jsou výjimkou, ale ti moc šancí na zvolení nemají. Topolánek ano,“
napsal Valenčík.

Zdá se navíc, že Topolánek není po chuti liberálním elitám a začínají
proti němu brojit. Pokud budou takhle pokračovat, může to s Topolánkem
dopadnout jako s Babišem. Tak dlouho na něj útočili, až vyhrál sněmovní
volby. Totéž se může stát i Topolánkovi.

Babiš se prý Topolánka až tolik bát nemusí. Teď se sice zdá, že
nesestaví vládu, ale politické strany se zaleknou předčasných voleb a
nakonec se s Babišem nějak domluví. Babiš většinu poslanců získá,
věří Valenčík.

To, čemu však skoro nemohl uvěřit, prý uviděl v neděli večer v pořadu
ČT 168 hodin. „Něco tak odporného jsem už dlouho neviděl. Z autorů
pořadu přímo tekla žluč, když hovořili o zdravotních problémech Zemana,
aby ho aspoň takto difamovali, když už to jinak nejde a nefunguje. Ukázkový
hyenismus – a za naše peníze! To je současná ‚veřejnoprávnost‘?
Ptám se, proč Zemana tak nenávidí. To přece není a nemůže být jen o
politice. Ti lidí ho nenávidí místo sebe. Do vytváření jeho obrazu
promítají své selhání, svůj pocit odpornosti ze slouhovství a
poskokovství zlu současné globální moci. Oni v Zemanovi nenávidí sebe,
ztrátu svých lidských kvalit, své identity, svého existenciálního
zakotvení,“ vyjádřil svůj názor Valenčík.

Celý text naleznete zde.

Ačkoli Valenčík nikdy neměl v lásce Václava Havla, jak sám říká, prý
by nikdy Havlovi neudělal to, co dělá Česká televize Zemanovi. Václav
Havel měl také velké zdravotní problémy, ale Valenčíka by ani nenapadlo
rozmazávat tyto zdravotní problémy tak, jak to činí veřejnoprávní
televize v případě Miloše Zemana. Za takové chování si ČT zalouží
plivnout do tváře.

„ČT předvedla svoji veřejnoprávnost. Já to považuji nejen za ubohost,
ale i za projekci vlastního selhání těch, kteří slouží současné
globální moci v mediálním mainstreamu. A je mně smutno z těch, kteří to
nevidí. Lze Zemana nemít rád a ti, co umí nenávidět, ho mohou i
nenávidět. To je ještě normální. Ale zaujatost, jaká byla předvedena, a
jak se autoři pořadu přímo ROCHNILI při spekulacích o Zemanově zdraví, z
toho mně bylo na blití,“ konstatoval.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Do Číny půjdou malá česká letadla i potraviny

Díky rámci pro byznys vytvořeném mezi Českem a Čínou se mají podle
šéfa české diplomacie Lubomíra Zaorálka (ČSSD) prodat například dvě
desítky letounů L-410 a 350 lehkých letadel z moravských Kunovic. Na
čínský trh zamíří i potraviny.

Podle ministra zahraničí jde o výsledek několikaleté snahy politiků
otevřít nové odbytiště pro české výrobky. Účastníci ekonomického
fóra na pražském Žofíně dnes podepsali za účasti prezidentů Česka a
Číny na 30 obchodních dohod v nejrůznějších oblastech. Dohody s
čínskými firmami z české strany podepsaly například Škoda Auto, ČEZ,
skupina J&T, Česká exportní banka nebo Český Aeroholding.

"Je tady čínský zájem, potvrzený písemně, že se odprodá 20 letadel L-410,
350 lehkých letadel a že skutečně české výrobky vstupují na čínský
trh, to si myslím, že je zcela zásadní věc," řekl dnes novinářům
Zaorálek s tím, že k úspěšnému prodeji škodovek v Číně se tak
přidává také letecká výroba.

Podmínkou proto bylo zvládnutí celého přípravného procesu, například
certifikací. Mezi memorandy podepsanými v úterý u příležitosti
návštěvy čínského prezidenta Si Ťin-pchinga byla i technická dohoda o
schvalování typových osvědčení, exportních osvědčení letové
způsobilosti. Podobně je to s potravinářskými výrobky, uvedl Zaorálek.

"My (politici) jsme udělali to, že jsme vytvořili rámec, do kterého může
byznys vstoupit," řekl Zaorálek. Podnikatelé se podle něj sami musí
rozhodnout, zda do obchodování vstoupí. To platí i pro diskutovaný kanál
Odra, Dunaj, Labe.

Premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD) považuje za důležité, aby spolupráce s
Čínou byla výhodná pro obě strany. "To, co pokládáme za důležité, je,
aby tyto investice podpořily hospodářský růst v ČR," řekl Sobotka na
tiskové konferenci po jednání vlády.

Česko podle Sobotky usiluje o to, aby bylo centrem čínské ekonomické
iniciativy Hedvábná stezka, zejména co se týče letecké dopravy do Evropy.
"Bojujeme o to, abychom byli sídlem čínských finančních institucí, které
se stejně chystají do Evropy a rozhodují se o tom, kde budou sídlit, platit
daně a zaměstnávat lidi," řekl Sobotka. V případě zájmu o budování
kanálu Odra, Dunaj, Labe, které prosazuje prezident Miloš Zeman, jde podle
něj pouze o studii proveditelnosti. Jeho případné vybudování je dalekou
budoucností.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Merkelová se vyslovila proti zahájení jednání o vstupu Turecka do EU

Německá kancléřka Angela Merkelová se vyslovila proti zahájení nových
jednání s Tureckem o připojení této země k EU. Prohlásila to ve
vystoupení před členy své strany CDU, oznámila agentura Reuters.

Kromě toho podle tabloidu Merkelová nařídila, aby byla tato informace
oznámena voličům, které dříve zajímalo, jakou pozici zaujímá strana v
otázce členství Turecka v EU.

Evropský parlament na svém plenárním zasedání 24. listopadu schválil
rezoluci, která vyzývá ke zmrazení přístupových jednání s Tureckem.
Podle slov tureckého premiéra Binali Yildirima nemá tento dokument pro jeho
zemi žádnou právoplatnost.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Gazdík pryč, Ženíšek na jeho místo. Střídání ve Sněmovně

Šéf hnutí Starostové a nezávislí Petr Gazdík s koncem tohoto roku
skončí na postu místopředsedy Sněmovny. Takový je výsledek dohody mezi
TOP 09 a STAN, které se domluvily na ukončení vzájemné spolupráce ke konci
tohoto roku. Informoval o tom server iDnes.cz s tím, že TOP 09 chce do vedení
dolní komory parlamentu svého člověka, nejspíš místopředsedu strany
Marka Ženíška.

„Starostové a nezávislí nám přišli říct, že pro ně není
představitelná situace, že by pokračovali ve společném volebním bloku
pouze s TOP 09, že si to umí představit v nějakém širším bloku. Pouze
dvoustranná spolupráce, která fungovala podle mého názoru úspěšně šest
let, už pro ně představitelná není. Nás to mrzí,“ řekl serveru
předseda TOP 09 Miroslav Kalousek. „Dohodli jsme se, že do Vánoc uzavřeme
memorandum o vyrovnání vzájemných závazků, mezi které patří společný
volební fond a společné peníze,“ uvedl lídr TOP 09.

Celý text je ZDE

„Součástí toho vyrovnání je, abych uvolnil funkci místopředsedy
Sněmovny za klub TOP 09 a Starostové,“ citoval server lídra STAN.
Starostové budou usilovat o širší koalici. „Nelpím na žádné své
funkci,“ uvedl Gazdík. Předpokládá, že z pozice místopředsedy Sněmovny
by mohl odejít po Novém roce.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Tomáš Cikrt o zdraví prezidenta: A tohle považuji opravdu za děsivé...

Tomáš Cikrt býval před lety mluvčím ministra zdravotnictví za ODS
Tomáše Julínka. Dnes tento muž vede Zdravotnický deník. Moderátor Dvaceti
minut Radiožurnálu Českého rozhlasu Jan Moláček se svého hosta zeptal
především na zdraví prezidenta Miloše Zemana. Cikrt se nadechl a spustil...

Cikrt zdůraznil, že i politici mají nárok na ochranu soukromí, pokud jde o
informace o jejich zdravotním stavu. Někteří politici tak činí, ale prý
to není tak úplně obvyklé. Velmi obsáhlé informace o svém zdraví
zveřejňoval např. 44. prezident USA Barack Obama. „On si to také mohl
dovolit, on byl zdravější než mnozí jeho vrstevníci – padesátníci,“
konstatoval Cikrt.

Zemanův předchůdce ve funkci Václav Klaus byl sportovec a málokdo
pochyboval o tom, že je zdravý. U Zemana je to jinak.

„U současného pana prezidenta, který očividně má nějaké zdravotní
problémy, ta cesta je v tom v rozumné míře uveřejnit informace o svém
zdravotním stavu, aby předešel všem spekulacím. To, na co podle mě
neodpověděl Hrad dostatečně, jsou určité výkyvy ve zdravotním stavu pana
prezidenta,“ uvedl Cikrt. „Je tam několik projevů, které jsou mírně
řečeno znepokojující,“ konstatoval host. Dosavadní přístup Hradu k
informování o zdraví prezidenta už na to nestačí.

„To, co já považuji za skutečně děsivé, co by neměl dělat žádný
politik ani prezident, je zlehčování užívání alkoholu. On to zlehčuje a
předstírá, že to není problém. Přitom jedno z možných vysvětlení
obtíží, které pan prezident má, je alkohol,“ doplnil Cikrt.

To však nic nemění na tom, že nikdo, ale opravdu nikdo nesmí bez souhlasu
daného jedince uveřejňovat informace o jeho zdravotním stavu. Platí to i
pro brněnského politika Svatopluka Bartíka, který před pár dny na
sociálních sítích napsal, že Zeman umírá. Podle Moláčka se Bartík
zaklínal vyšším zájmem, ale Cikrt tuto myšlenku smetl ze stolu. Žádný
vyšší zájem na informování o zdravotním stavu nevidí.

Má svobodná média a každý čtenář si může udělat názor na to, co se v
těchto médiích dočte nebo nedočte. A pokud se tam nedočte nic o
prezidentově zdraví v jeho věku třiasedmdesáti let, může si na to každý
občan udělat názor sám. Nicméně pochybnosti o zdraví prezidenta Zemana
už natolik rozviřují veřejné dění, že by se k tomu měl Hrad nějak
postavit a nějaké informace vydat. Ale jaké vydá, je podle Cikrta čistě
jen na něm.

Prezidentu Zemanovi by podle Cikrta mohlo pomoct, kdyby si sedl na invalidní
vozík. „Co je špatného na tom, když si někdo sedne na vozík a úřaduje
z vozíku. To je někde hluboko v nás, že když si někdo usedne na vozík, je
méněcenný. Mně nejvíc vadí, že takhle nepřemýšlejí jen někteří
politici, ale také jejich mnozí voliči. Proč by prezidentem nemohl být
člověk na vozíčku?“ ptal se Cikrt.

Miloš Zeman by prý také udělal dobře, kdyby se více scházel s
hendikepovanými spoluobčany, jak to činí např. slovenský prezident Kiska.
U Zemana Cikrtovi takovýto přístup chybí.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Donald Trump, to je velké vítězství. Vyser se na to, Bartoško, vzkazuje
Ringo Čech. Rusy všichni provokují, teď to bude jinak

ROZHOVOR „Horáček je statečnej! Líbí se mi, že chce být prezidentem!
Ať to zkusí! Já bych mu ale vzkázal: Horáčku, začal jsi trochu brzo. Ono
to do voleb ale trochu vychladne... Že byl ve vazbě, tak to přece neznamená,
že byl opravdu zavřenej a že něco provedl,“ říká v rozhovoru
ParlamentníchListů.cz hudebník, malíř a expolitik František Ringo Čech. A
samozřejmě vyjádřil svou radost nad tím, že v USA zvítězil Donald Trump.

Úplně nejdřív se vás musím optat na to, co říkáte na vítězství
Donalda Trumpa v prezidentských volbách v USA?

Je to velké vítězství, historie se poměrně pohnula. Je to předzvěstí
toho, že svět i Evropa budou Spojené státy následovat. Přijdou teď
rozhodní politici, a ne zbabělci a másla. Až doteďka svět stagnoval,
dělal dluhy a neřešil problémy. Trump je první vlaštovkou, která začne
pracovat ve prospěch Spojených států. Mám z jeho vítězství velkou radost.

Pojďme ale teď od USA zpátky domů. Zdá se, že emoce se v naší zemi po
návštěvě dalajlámy v Česku a po kauze (ne)vyznamenaného pana Jiřího
Bradyho alespoň částečně uklidňují. Jak ale v této souvislosti hodnotit
události kolem výzvy umělců k neklidu? A jak jste vlastně vy osobně
prožíval onu atmosféru kolem Jiřího Bradyho?

Je to žabomyší vojna a odmítám ji vzít na vědomí. Je to uměle vyvolaná
hysterie a už jsem ji zažil jednou, což bylo v době, kdy bojoval kníže s
Milošem Zemanem o Pražský hrad. To bylo doslova šílenství a zrovna ti, co
se nejvíc tehdy oháněli slovy o demokracii, tak teď dělají takový humbuk...
Ať si ale každý v demokracii říká, co chce, a prezident dělá to, co
uzná za vhodné. Každý na to vše má vlastní názor a to je asi správné.
Když se to někomu nelíbí, tak ať přijde s vlastním programem a se svými
kandidáty... Naštěstí ještě stále máme svobodné volby, v nichž si to
ti nespokojenci mohou srovnat. Chodit ale na náměstí a mávat červenýma
kartama?

Víte, já jsem byl v posledních dnech na Kapverdách a díval jsem se tam na
zpravodajství BBC a při tom mi došlo, jaké věci se ve světě odehrávají,
jaké strašné hrůzy se jinde dějí, a tady umělci, který se mají tak,
jako se nikdy v životě neměli, chodí protestovat. Já sice s nimi
nesouhlasím, nechci s nimi nic mít, odmítl jsem se k jejich protestům
vyjádřit, a dokonce jsem nepřijal ani pozvání na televizní besedu a ani do
rozhlasu, ale mají na to vše právo.

Nevím, zda jste viděl pořad Jana Krause, kde se právě ti nespokojení
umělci sešli a jako jeden muž přes televizní obrazovku protestovali...

To je jen taková demonstrace Havlových pohrobků a sluníčkářů! Ale zase
na to platí to, co jsem řekl. Je ovšem dobře, že tam šli a řekli svůj
názor, já bych ho však neříkal s pěnou u huby, to se mi nelíbí. Jak už
říkal kníže Krok ve Starých pověstech českých: „... zuřil a křičel
a bradu si slinou třísnil...“ Při podobných příležitostech si vždy
vzpomenu na toto.

Vojtěch Dyk, který se chopil praporu coby jeden z lídrů uměleckého hnutí
proti Miloši Zemanovi, řekl, že umělci byli vždy ti, kdo nastavovali
společnosti zrcadlo. Podle něj Češi přestali respektovat hodnoty, které tu
byly po roce 1989, a umělci musí společnost podobnými akcemi začít
stmelovat. „Na nás ale je, abychom podobnými debatami vytvářeli tlak,“
řekl mimo jiné. Co si o tom myslíte?

Vůbec nevím, kdo je Vojta Dyk. Musím se omluvit. Bartoška je skvělej chlap,
skvělej herec, ale nerozumím mu. Kdybych mluvil s Bartoškou, tak bych mu
řekl: „Vyser se na to, vždyť víš, jak to je! Zažil jsi bolševismus, tak
vidíš, kolik nechutných věcí se přeneslo do současnosti!“ Bartoška mi
v tomto vadí, není to ovšem žádný kokot na rozdíl od těch ostatních.

Ti „ostatní“ ovšem tvrdí, že se nebojí říct nahlas, jak to všechno s
naší společností je. Mají pravdu?

Říct to nahlas se mi líbí, jen být Bartoškou, hledal bych jinou formu.
Znovu ale opakuji, je to jejich svaté právo poukázat na to, co je štve.

Pokud jde o okolnosti kolem vyznamenání pro Jiřího Bradyho, tak se spekuluje
o tom, že se Miloš Zeman na Daniela Hermana vskutku velmi naštval za to, že
se setkal s dalajlámou na oficiální půdě ministerstva...

… a nenaštval se jenom prezident! Jestliže vláda podepsala dokument s
Čínou, kde stvrdila, že respektuje celistvost Číny – tedy i s Tibetem a
Tchaj-wanem – a pak člen vlády přijme dalajlámu, tak se nedivím tomu, že
jsou Číňané tak alergičtí. Je to jejich právo se pohoršit, stejně tak,
jako se pohoršili členové vlády i prezident. Tohle prostě ministr dělat
nemůže. Kdyby byl Herman běžný občan, tak ať klidně vstoupí s
dalajlámou i do registrovaného partnerství, to nikomu vadit nebude. Ale tohle
bylo – myslím – nevhodné.

Navíc bych chtěl připomenout těm, kteří mají krátkou paměť, že Havel
dával vyznamenání lidem, kteří si to zasloužili, a také svým přátelům.
Klaus dával vyznamenání těm, kteří si to zasloužili, a také svým
přátelům. Totéž dělá i Miloš a my mu to nemůžeme mít za zlé. Tím
nechci říct, že ti jeho přátelé by spadali do sorty těch, kteří si to
nezaslouží. Umělců je víc a je samozřejmé, když si mezi nimi prezident
vybere ty, kteří jsou mu věrni a blízcí a o kterých si myslí, že by si
to zasloužili. No a pokud někdo v příští prezidentské volbě vyhraje nad
Milošem – já o tom sice pochybuji, ale možné je všechno – tak zase
uvidíme na různých demonstracích jeho nové „kamarády“, jak nosí
trenky a další věci.

Jak víme, demonstraci na Staroměstském náměstí moderoval Michal Horáček,
který tam mimo jiné rozjel i svou prezidentskou kampaň. Řekl, že chce
slušnou politiku a že chce být prezidentem naslouchajícím všem občanům,
a proto kvůli tomu objede republiku, aby zjistil, co lidé chtějí. Poté
oficiálně oznámil svou kandidaturu na prezidenta i v médiích.

Ano, mně se to líbí. Horáček je statečnej! Podívejte, on je velmi bohatý,
má mladou ženu, Hapka mu umřel a pustil se proto do boje, na který si myslí,
že má. On je navíc velmi chytrý a je i dobrý podnikatel, takže ví co a
jak. Mně se líbí, že chce být prezidentem! Ať to zkusí! Já bych mu ale
vzkázal: Horáčku, začal jsi trochu brzo. Ono to do voleb ale trochu
vychladne. No, možná to má zpracovaný dobře.

Zlí jazykové ovšem jeho minulost hodnotí slovy, že dělal kšefty v
sázkách, v raném mládí byl ve vazbě za falšování devizového příslibu...

Ať jdou všichni do prdele! Na každýho vždycky vyhrabou jen hnůj. Že byl
ve vazbě, tak to přece neznamená, že byl opravdu zavřenej a že něco
provedl. Je bohatej, můžeme mu jen závidět a poučit se od něho.

Na Facebooku navíc kolem něj běží docela silná kampaň ve smyslu, že to
je jenom vekslák...

To je ale ve stejném duchu, jako je kampaň umělců na Staroměstským
náměstí – nakydat na tu druhou stranu hnůj a poflusat... To je přece
naše parketa.

Nemůže Miloše Zemana přece jen poškodit to, co se v posledních dnech
událo kolem kauzy (ne)vyznamenání pro Jiřího Bradyho?

Podívejte, Miloš ví, co dělá. To za prvé. Čili ho to nepřekvapí. A ti,
co ho mají rádi, tak ty to ještě více zatvrdí. Naopak tyhle kauzy odradí
spousty lidí, kteří se na Milošovu stranu ještě spíše přidají.

Jak jste vlastně vnímal prohlášení čtyř vládních představitelů vůči
Číně?

Mám dojem, že tady jako první reagovala Čína a naši to pak možná jen
nešťastně formulovali. Navíc jsem četl, že jak reagovali Číňané, jak
nám odpovídali, tak že to bylo trochu zkreslené, prý to takto zpupné
nebylo. Bylo to od nich sice tvrdé, oni se s tím moc neserou, ale já si
myslím, že bylo nutné se k tomu vyjádřit. Asi bych to ale neudělal zrovna
touto formou.

Je namístě podotýkat ve spojitosti s tím rozpínavost Číny a nadutost
tohoto velmocenského státu? Je třeba se bát Číny?

Z čínské historie tohle neznáme, takhle expanzivní totiž Čína nikdy
nebyla, až doteď. Samozřejmě že je to velmoc, která neustále sílí, a
proto já, trumpovec, jsem si velmi přál Trumpa na americkém postu. On to
totiž má v hlavě velmi jasně srovnané a navíc říká, jak Spojené státy
budou s Ruskem spolupracovat, protože tím vytvoří protiváhu té velké a
mocné Číně. Podle mne ale z Ruska žádné nebezpečí momentálně nehrozí.
Vždyť si všimněte, jak všichni Rusy provokují! Jako by je chtěli
vyprovokovat k nějakému neuváženému kroku... Já si ale myslím, že to
Rusové neudělají. Mají svých starostí dost.

Co bude 17. listopadu? Zemanovi příznivci totiž předpovídají, že přijde
pokus o „násilné svržení prezidenta“. A těší se přitom na „český
Majdan“.

Zda si bude chtít Bartoška vzít samopal a bude bojovat, tak to bude jeho věc,
ale už to nebudou havlovci, nebudou to ani sluníčkáři, už to budou
vzbouřenci. Znovu však k tomu opakuji: pořád máme demokracii a každý se
může svobodně vyjádřit. A kéž by to tak zůstalo!

A nastal podle vás čas na nějakou změnu?

Ano, v demokratickém státě jsou změnou volby. Ať každý postaví svého
kandidáta s jasným programem a lidi si z nich vyberou. Tu naši chabou
demokracii a to naše malé a slabé vítězství lásky nad lží a nenávistí
bych ale udržel ještě trochu dýl.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Jaroslav Bašta se chytil za hlavu nad slovy Kalouska. Má to prý už hodně
popletené

K návštěvě prezidenta Miloše Zemana v Rusku se ve svém komentáři na
serveru PrvníZprávy.cz vrátil bývalý diplomat Jaroslav Bašta.

„V úterý 21. 11., kdy spolu v Soči jednali český a ruský prezident,
vyšel na webové stránce televizního kanálu Zvezda, spadajícího pod ruské
ministerstvo obrany, článek o invazi vojsk Varšavské smlouvy do
Československa v roce 1968. Objevil se v rubrice Názory čtenářů a jeho
autorem byl Leonid Maslovskij, který v tomto médiu dlouhodobě publikuje
statě o sovětské historii,“ poznamenal úvodem Bašta s tím, že zná již
Maslovského komentář o povstání v bývalém východním Německu či o
krvavém potlačení maďarské revoluce. Maslovskij se podle jeho slov vždy
držel dobové ideologie a urážel oběti násilného potlačení protestů
proti sovětské nadvládě.

„Nebýt načasování na dobu návštěvy českého prezidenta Miloše Zemana
v Ruské federaci, dopadlo by to stejně jako s jeho ‚historickými‘
statěmi o vzpourách v Německu a Maďarsku. Přečetlo by si to pár tisíc
lidí smýšlejících jako on, a případné stížnosti na ideologickou
neobjektivitu a lži by redakce poněkud bulvárně laděného webu odrazila
poukazem na její alibistické prohlášení: ‚Názory vyjádřené v této
rubrice se nemusejí shodovat s míněním redakce‘,“ poznamenal Bašta. :
Původní text ZDE. : Následně zkonstatoval, že v Česku však tentokrát
někdo zdůraznil fakt, že televizní kanál Zvězda spadá pod ministerstvo
obrany Ruské federace. : „Mnoho českých médií a politici Demokratického
bloku začali vyzývat prezidenta Miloše Zemana, aby okamžitě ukončil
státní návštěvu a i se 140 podnikateli se na protest vrátil zpátky do
Prahy. Pan prezident je k jejich překvapení nevyslyšel a teprve druhý den po
přeletu do Moskvy si před televizními kamerami v přímém přenosu
postěžoval ruskému premiérovi Dimitriji Medveděvovi,“ vypráví Bašta a
dodává, že Medveděv následně zdůraznil, že nejde o ruské oficiální
stanovisko. : „Článek redakce Zvězdy stáhla a nahradila ho jiným, zcela
opačného vyznění, takže bublina splaskla. Naopak se zdá, že Milošovi
Zemanovi velmi pomohla v nadcházejícím volebním klání. Soudím tak z
výroků Miroslava Kalouska, duchovního guru Demokratického bloku. Ten
přišel s odvážným tvrzením, že celá záležitost s článkem Leonida
Maslovského byla společnou intrikou ruské rozvědky a Zemanova okolí, která
měla prezidenta ukázat jako hrdinného obránce našich národních zájmů
proti komukoliv,“ všímá si dále Bašta. : V případě, jak uvádí, že
by tato konspirační teorie byla pravdivá, tak by z logiky věci vyplývalo,
že minimálně nevědomé spolupracovníky ruských tajných služeb
představují jeho kolegové z Demokratického bloku, kteří celou aféru
rozpoutali. „A možná i on sám, který teď ruským rozvědčíkům dělá
docela slušnou reklamu,“ dodal diplomat. : Závěrem se vyjádřil i k boji
řady bývalých diplomatů a dalších osobností veřejného života proti
ustavení Česko–ruského diskusního fóra. „Považují ho za možný
nástroj ruské propagandy, zkrátka dle jejich názoru bychom se Rusku měli
vyhýbat, a ne se s ním bavit. Budiž. V pátek však přišla zpráva z
Berlína, že bylo zahájeno dvoudenní zasedání Německo–ruského
diskusního fóra. Pozdravný telegram účastníkům zaslala německá
kancléřka Angela Merkelová a ruský prezident Vladimír Putin...“
zkonstatoval Bašta, jenž si v té souvislosti vzpomněl na úsloví o pletení
biče z lejna. : „Pokrok nezastavíš, takže tento týden se to konečně
povedlo a někteří politici s ním dokonce zapráskali. Teď se diví, že
jsou kropenatí a poněkud páchnou,“ uzavřel.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Sobotkova fraška. Nabízí vládní křesla na všechny strany, nikdo nemá
zájem, a rozhádal se prý už i s nejvěrnějšími

Lidové noviny Andreje Babiše (ANO) konstatují, že premiér Bohuslav Sobotka
(ČSSD) rozehrál frašku s výměnou ministrů. Chtěl by vyměnit tři své
podřízené, jenže nemůže najít nikoho, kdo by je chtěl nahradit. Od
předsedy vlády se po avizovaných změnách navíc odvrací ti lidé, kteří
ho podporovali proti prezidentovi Miloši Zemanovi a Michalu Haškovi (ČSSD)
během tzv. lánského puče.

Ze Sobotkovy čistky je fraška, píší bez obalu noviny, které patří
ministru financí a vicepremiérovi Sobotkovy vlády Andreji Babišovi (ANO).
Premiér Sobotka totiž před časem oznámil, že hodlá vyměnit tři členy
vlády. Jde však jen o ministry za ČSSD, protože ani Andrej Babiš, ani
předseda KDU-ČSL Pavel Bělobrádek si na své ministry nenechají sáhnout a
pokud chce Sobotka ctít koaliční smlouvu, musí jejich přání respektovat.

Bylo oznámeno, že vyhazov čeká ministra pro lidská práva Jiřího
Dienstbiera, ministryni práce a sociálních věcí Michaelu Marksovou a
ministra zdravotnictví Svatopluka Němečka. Sobotka svůj záměr oznámil i
prezidentu Miloši Zemanovi, ale možná říká „hop“ a ještě nemá
přeskočeno. Není totiž jasné, kdo zmíněné ministry nahradí. Nejeden
sociální demokrat už nabídku na působení ve vládě odmítl. Šéf rezortu
zdravotnictví na odstřel Němeček žertoval pro server Novinky.cz, že by si
strana mohla podat inzerát. „Ještě jsem si říkal, že bychom si mohli
podat inzerát do novin, že se hledá někdo, kdo by dělal ministra
zdravotnictví,“ smál se Němeček.

A to není jediný Sobotkův problém. Odvrací se od něj lidé ze spolku
Idealisté, kteří premiéra podporovali v časech tzv. lánského puče proti
prezidentovi Miloši Zemanovi a Michalu Haškovi. Členové spolku jsou sice na
sociální demokracii nezávislí, ale někteří z nich pracují dnes pro
ministryni Michaelu Marksovou nebo při Úřadu vlády. Idealisté mají za to,
že se hodlá Sobotka zbavit právě takových lidí, kteří jsou nadějí pro
novou sociální demokracii.

„Zrovna ti tři představují modernizační směr. Nedává smysl zbavovat se
jich. Obáváme se, že by se tak premiér obracel zpátky k Hradu. To není
cesta pro ČSSD, strana má mít vlastní sociálně demokratický elektorát,
nemá mít zemanovský ani babišovský elektorát,“ konstatoval předseda
Idealistů Radim Hejduk. Ten pracuje také v pozici poradce ministryně práce
Michaely Marksové.

A páteční noviny spekulují, že za Sobotkovou snahou o vládní rošádu
může být snaha o posílení vlastních pozic uvnitř ČSSD. Dienstbier je
dost neobklíbený v pražské organizaci strany a premiér Sobotka si chce
možná naklonit pražské členy.

„Většina pražských sociálních demokratů se skutečně na Dienstbierův
pád těší, vztahy mezi nimi jsou historicky špatné. Zároveň pak straníci
z hlavního města velmi stojí o to, aby se některého volného ministerského
místa ujala jejich členka a místopředsedkyně ČSSD Lenka Teska Arnoštová.
To by podporovalo tezi, že odvolávání je úlitbou vlivovým buňkám před
jarním sjezdem. Sobotka bude obhajovat předsednický post; a přestože teď
nemá vyzyvatele, někteří sociální demokraté v regionech mají za to, že
nejúčelnější by bylo vyměnit právě jeho,“ píše deník.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Helena Langšádlová: Ovčáček nemůže znevážit Schwarzenberga. Zeman by
nás klidně vyměnil za krtečka

ROZHOVOR „Každý politik v celé Evropě by kvůli Čapímu hnízdu odstoupil,“
řekla místopředsedkyně TOP 09 Helena Langšádlová. Sama se domnívá, že
prezident Miloš Zeman by se tak vážnými případy měl zabývat. Reagovala i
na slova mluvčího prezidenta Jiřího Ovčáčka na tiskové konferenci.
Langšádlová věří, že Ovčáček nemůže osobu Karla Schwarzenberga nijak
znevážit, ani pozvánkou na Pražský hrad za důchodcovské vstupné.

Jak vnímáte prohlášení tiskového mluvčího prezidenta Jiřího Ovčáčka,
že Miloš Zeman se o kauzu Čapí hnízdo nezajímá, protože se zabývá
věcmi, které přesahují miliardu korun. Měl by podobné kauzy řešit, nebo
je to spíše starost předsedy vlády či koalice?

Je věcí všech, co se na české politické scéně odehrává. Je zvláštní,
o co se prezident Miloš Zeman nezajímá, když se mnohokrát zajímal o mnohem
méně důležité záležitosti.

Jaké by podle vás měl učinit kroky, pokud by se tím zabýval? Měl by
vyzvat k něčemu Andreje Babiše, nebo jak si to představujete?

Úplně stejně tak, jako je to žádáno ve sněmovně. Zde jsou vážná
podezření, že místopředseda vlády se dopustil podvodu, a podezření, že
lhal. Je zcela namístě dotaz, aby Babiš věc vysvětlil.

Andrej Babiš se o to pokoušel ve víkendovém debatním pořadu televize Prima,
kde dostal nezvykle dlouhý prostor. Viděla jste tento pořad?

Neviděla, ale ani mne to nepřekvapuje. Říká se, že je spoluvlastníkem
Primy.

Vysvětlil vám někdy, co měl s Čapím hnízdem společného a jak to bylo?

Nevím, jak na půdě vlády, ale na půdě Poslanecké sněmovny nic
nevysvětlil.

Je situace tak závažná, aby Andrej Babiš zvažoval rezignaci?

V tak závažné záležitosti – a v tuto chvíli to vypadá, že učinil
podvod v řádu desítek milionů korun – by odstoupil každý politik v celé
Evropě.

Proč tak tedy neučiní Andrej Babiš?

Nikde jinde v Evropě není ani místopředseda vlády, který by současně
dostával veřejné zakázky, upravoval zákony podle svých potřeb a byl
vlastníkem médií.

Jak hodnotíte nápad Andreje Babiše na předčasné volby kvůli
pohodlnějšímu schvalování rozpočtu, o nichž má podle Jiřího Ovčáčka
diskutovat s Milošem Zemanem při setkání na Hradě?

Jde o naprosto nesystémový krok a myslím si, že je v rozporu s ústavním
systémem.

Hodláte jako TOP 09 takový postup případně napadnout?

Já jsem přesvědčena, že prezident nemůže vypsat předčasné volby.

Proč?

Protože je může vypsat jen podle ústavou daných pravidel a zákona. Tedy v
případě, kdy nastane jejich termín jednou za čtyři roky nebo v případě
přesně daných podmínek, které má naplnit Poslanecká sněmovna.

Jiří Ovčáček se dnes na tiskové konferenci také zmínil o Karlu
Schwarzenbergovi. Vyzval ho k prohlídce Pražského hradu za důchodcovské
vstupné, a reagoval tak na nedávné tvrzení čestného předsedy TOP 09, že
Hrad je z bezpečnostních důvodů uzavřen. Uvedl to v den, kdy Hrad
navštívilo na osmnáct tisíc lidí. Domníváte se, že překračuje své
kompetence mluvčího, nebo jde o prezentaci názorů prezidenta?

Myslím si, že Ovčáček nemůže znevážit Schwarzenberga. To, že jako
tiskový mluvčí přesahuje běžné chování mluvčího, není třeba
komentovat.

Ovčáček také prezentoval trvající odmítnutí protiruských sankcí
českým prezidentem kvůli tomu, že nejsou dostatečně účinné. Ministr
zahraničí Lubomír Zaorálek totiž řekl, že pokud Rusko nepropustí
vězněnou válečnou letkyni a poslankyni Ukrajiny Nadiju Savčenkovou, tak by
se sankce proti Rusku mohly zpřísnit. Co si o tom myslíte? Pomůže něčemu
jejich zpřísnění?

Je na ruské straně, zda se změní pozice Evropské unie ve vztahu k sankcím.
Pokud je mi známo, okupace na Krymu trvá a také střet na východě Ukrajiny.
Těžko očekávat, že se to změní. Dovedu si takové kroky představit.

Miloš Zeman přijme zanedlouho čínského prezidenta. Česká republika bude
jedinou zemí Evropské unie, kam zavítá, a pak míří do Spojených států.
Co tomu říkáte?

Mě znepokojuje, že čínský prezident je už téměř jediný, kdo je za
Milošem Zemanem ochoten jezdit. Já myslím, že jsou dlouhodobě
přeceňovány ekonomické dopady čínských investic na český trh. Jsou
marginální a i z hlediska pracovních míst. Spojené státy i Německo se
vyvíjejí výrazněji a ani ekonomický vývoj v Číně není v tuto chvíli
příliš stabilní a příznivý. Tato oblast je velmi přeceňována. Mám
pocit, že by nás prezident klidně vyměnil za krtečka.

Jaký je váš názor na vznik prezidentské smlouvy na vydávání českých
dětí z Norska zpátky do České republiky? Považujete tuto inciativu Miloše
Zemana za přínosnou?

Abych se k ní mohla vyjádřit, musela bych ji vidět a znát její obsah.
Nicméně jakkoliv komentovat tyto případy je velice obížné i z toho
důvodu, že veškeré informace týkající se nezletilých dětí jsou
neveřejné.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Byly odhaleny okolnosti sebevraždy možného viníka katastrofy MH17

Novinář Jurij Butusov, který byl přítelem bývalého vojenského letce OS
Ukrajiny Vladislava Vološina, informoval o posledních dnech života svého
přítele před jeho sebevraždou. Napsal o tom v úterý 20. března na
Facebooku.

Podle slov Butusova hovořil s manželkou letce, s jeho přáteli a kolegy.
Novinář podotkl, že dva dny před smrtí se zabýval Vološin zcela
běžnými činnostmi. Pracoval, chodil na tržnici, „koupil si boty, dal
opravit svetr, aby ho v pondělí mohl vyzvednout".

„V sobotu večer se ale najednou uzavřel do sebe. Po návratu z fronty
potřeboval Vladislav pomoc psychologů, ty zážitky se někdy vracely, tam na
vojně už dávno překročil svou bariéru strachu. Na psychology se ale
neobrátil. Manželku ta změna nálady nijak nepřekvapila, protože věděla,
že to se stává," podotkl Butusov.

Vysvětlil, že Vološin spáchal sebevraždu v neděli ráno v pronajatém
bytě, kde bydlel se svou rodinou. V tomto okamžiku se nacházely v sousedním
pokoji jeho žena a dvě malé děti. Záchranná služba přijela rychle,
zachránit pilota už ale nemohla.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Italské volby: To je nářek. Pláč. Strach, který cítí EU. Ale Marine Le
Pen do Bruselu vzkázala toto

Itálie se stane první zemí, kde se podaří euroskeptikům získat více než
padesát procent hlasů voličů. Ze světa přicházejí bouřlivé reakce.
Zatímco euroskeptici napříč kontinentem se radují, tak ale mediální
mainstream neskrývá své rozčarování.

Italové se dnes probudili do jiné reality. Zatímco ještě včera měli ryze
proevropskou vládu, v jejímž čele stále levicová Demokratická strana –
v budoucí vládě však zasednou politici, kteří se profilují více či
méně euroskepticky. Liga severu i Hnutí pěti hvězd jsou jednoznačně
euroskeptické strany. A kritická vůči Evropské unii je i nemalá část
Berlusconiho Forza Italia. Ještě před vyhlášením oficiálních výsledků
přispěchali s gratulací euroskeptici z celé Evropy.

„Gratulace,“ poslal šéf nizozemské Strany pro svobodu Geert Wilders tweet
vůdci Ligy severu Matteovi Salvinimu. Právě Wilders byl až doposud
považován za představitele euroskeptické strany, která nejvýrazněji
promluvila do výsledku voleb ve členských zemích EU. Ale ani jeho více než
dvacet procent mu vstup do vlády nezajistilo. Salvini má díky koalici s
umírněnou Berlusconiho Forza Italia přece jenom mnohem větší šance.

Mnoho pozitivních ohlasů „sklidilo“ také Hnutí pěti hvězd, které sice
nejspíš skončí na druhém místě za společnou koalicí Salviniho a
Berlusconiho, ale coby samostatná strana získala nejvíce hlasů. „Gratuluji
svým kolegům v Evropském parlamentu z Hnutí pěti hvězd, kteří dnes
večer tak zazářili,“ napsal na svém twitteru někdejší šéf britské
UKIP Nigel Farage, který zároveň sdílel video z oslav představitelů Hnutí
pěti hvězd.

V podobném duchu reagovala také šéfa francouzské Národní fronty Marine Le
Penová, která si neodpustila jedovatou poznámku na adresu Bruselu. „Evropská
unie dnes prožívá velmi špatný večer,“ napsala euroskeptická politička
s neskrývaným zadostiučiněním. Většina představitelů Evropské unie se
prozatím k italským volbám nevyjadřuje a čeká až na oficiální sečtení
hlasů, které se však od předběžných výsledků bude lišit jen „kosmeticky“.

Reakce mediálního mainstreamu jsou jasně patrné v samotných titulcích
článků, které o volbách v Itálii informují. „Italské volby skončily
velkým povzbuzením pro krajní pravici a populisty,“ píše například
americký deník The New York Times. Francouzský Le Monde konstatuje, že
žádná strana ani uskupení nezískaly většinu a „protievropské strany si
vedly velmi dobře“. Stejně jako server Aktuálně.cz, švédský Aftonbladet
tvrdí, že „Itálie se propadá do chaosu“.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Protikuřácký zákon si zahrává s trpělivostí nejen restauratérů.
Poškozených má být mnohem více

Protikuřácký zákon, který se má příští týden opět objevit na
programu sněmovny, nevadí jen kuřákům, případně nekuřákům, ale
hlavně majitelům kaváren, čajoven, restaurací a malých hospod. Všichni
chápou, že regulovat přísněji kouření by se asi mělo, nikdo ale
nerozumí tomu, proč se neustále mění doslova každý měsíc podmínky a
pravidla, kde a jak zakázat kouřit.

V současnosti platné úpravě protikuřáckého zákonu se sami restauratéři
mohou rozhodnout, zda bude jejich provozovna kuřácká, anebo nekuřácká.
Většina z nich volila cestu stavebních úprav a oddělení prostor pro
kuřáky a nekuřáky. Včetně pořízení výkonné vzduchotechniky je to
stálo nemalé peníze, které se v tržbách zdaleka ještě nevrátily. Po
schválení právě projednávaného protikuřáckého zákonu to bude opět
úplně jinak a náklady na stavební úpravy svých provozoven již nikdy
neuvidí.

Cigarety jako politická zbraň

Jednoduché to nemají kavárníci a restauratéři ani se současnou novelou
protikuřáckého zákona. Ta mimochodem povolovala původně kouřit vodní
dýmky. Snad i proto si majitel kavárny v centru Prahy, který nechce být
jmenován, pořídil hned několik vodních dýmek a chtěl změnit koncept své
hojně navštěvované kavárny. Protikuřácký zákon byl ale sněmovnou
nakonec neschválen, došlo k velkým hádkám mezi koaličními politiky a tato
novela byla překvapivě nakonec opět vrácena na program sněmovny. Jsou v ní
zapracovány některé pozměňovací návrhy, jiné zase ne. Z rozhodnutí
samotného premiéra Sobotky byly například škrtnuty navrhované a původně
schválené kuřárny poslance Marka Bendy, podle všeho se ale nově zakážou
i vodní dýmky, které předtím zákon také toleroval.

„Pokud je nějaká čajovna postavená na konzumaci smrtících výparů, tak
ji zavřeme,“ řekl pro LN jeden z nejhlasitějších kritiků vodních dýmek,
poslanec Rostislav Vyzula. Podle něj jsou vodní dýmky možná ještě
nebezpečnější než normální cigarety.

Jde prý o nebezpečný společenský trend, který by bylo vhodné zarazit už
proto, že popularizuje kouření mezi mladými. Je rozšířená lež, že
vodní dýmky jsou zdravější než cigarety. Není tomu tak, tvrdí Vyzula.
„Vodní dýmky obsahují nikotin, dehet, arsen, olovo, mají větší podíl
oxidu uhelnatého než běžné cigarety. Navíc ve vodní dýmce nalezneme –
na rozdíl od cigaret – karcinogenní zplodiny z uhlí,“ bojuje proti
vodním dýmkám Rostislav Vyzula.

Vodní dýmky budou připomínat namyšlené chování českých politiků

Co s nakoupenými vodními dýmkami, předtím akceptovanými, dnes tou
nejškodlivější závislostí ze všech, ale snaživý kavárník z centra
Prahy udělá? Nic, stejně jako s novou vzduchotechnikou a oddělenými
prostory pro kuřáky a nekuřáky. Politici si žijí vlastním životem a na
problémy svých voličů nedbají. Třeba vodní dýmky zůstanou na
poličkách kavárny jako dekorace a připomenutí namyšleného chování
našich politiků při schvalování a neschvalování protikuřáckého zákona.

Co udělat pro zdraví českých vězňů

Vodní dýmky ale nejsou úplně jediné změny, o kterých se bude ve
sněmovně v prosinci mluvit. Zdravotní výbor pod vedením Rostislava Vyzuly
chce například zakázat řidičům při řízení kouřit, pokud bude v autě
dítě mladší osmnácti let. Dokonce se odvolává na zákon, který u nás
platil v letech 1932 až 1951. Zpátky do minulosti. Co takhle začít jezdit
vlevo a snížit rychlost všude na 50 km za hodinu? Děti tak prý přestanou
být bezohledně poškozovány. Otázkou jen je, jak to budou policisté
zjišťovat a trestat a proč například nezakázat řidičům na cestách
pojídat nezdravé bagety a hamburgery. U řízení je to vyrušuje určitě
víc než kouření a příklad pro děti, jak se zdravě stravovat a
nepoškozovat své zdraví, to není také zrovna ideální.

Nesmyslných a podobně aktivistických protikuřáckých návrhů zazní
zřejmě daleko více. Připraven je například návrh na absolutní zákaz
kouření ve věznicích, protože vězni nekuřáci jsou tak vlastně týráni,
a může být dokonce podle základních práv a svobod porušen i zákaz
mučení vězňů. Co se česká veřejnost asi při projednávání „prioritního“
zákona i pod novým ministrem zdravotnictví Ludvíkem ještě dozví?

Nejde o kouření ani o zdraví obyvatelstva

ANO by nyní mohlo oživit jednoduchý návrh svého poslance Radka Vondráčka,
který plošně zakazuje kouření v restauracích. Sám Vondráček si ale
nemyslí, že by jeho návrh měl, hlavně u koaličních partnerů z ČSSD,
šanci. Podle všeho opravdu nejde o kouření ani o zdraví obyvatelstva, ale
jen a jen o politické hrátky s jediným cílem, a to vybojovat si tu
nejlepší pozici před volbami. Co si kdo urve teď, už se počítá.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí