Question:
Jan Herzmann: Jsme na prahu zvratu, který si většina z nás neumí
představit. Působí tu mnoho zcela nových faktorů. A Trump, Zeman, Babiš...

ROZHOVOR „Celou historií lidstva se táhnou případy kozlů, kteří se
stali zahradníky, někdy to přineslo pokrok, jindy těžké časy,“
konstatuje k rostoucím preferencím populistických politiků ve světě
známý sociolog a publicista Jan Herzmann. Ten k tomu pak ještě dodává: „Lidé
nemohou volit někoho, kdo tu přistál z Marsu. Michail Gorbačov spustil
perestrojku a umožnil rozpad sovětského bloku, ačkoli byl dlouholetým
komunistickým nomenklaturním kádrem. Jen málo lidí chce v čele vlády
skromného a pracovitého úředníka Sobotku, velká část veřejnosti nyní
spíše preferuje silnou, třeba trochu kontroverzní osobnost, chcete-li
českého Trumpa.“

Je pro vás vítězství Donalda Trumpa velkým překvapením, anebo se to dalo
v rámci současného vývoje světové politiky celkem očekávat? Je to
pokračováním Brexitu, úspěchu Norberta Hofera v Rakousku, Borise Johnsona
ve Velké Británii a Marine Le Penové ve Francii? Jedná se tedy o masivní
nástup populistických stran, kterým frustrovaní voliči dali přednost před
těmi tradičními, protože chtějí zásadní společenskou změnu?

Pokud jde o to, zda Trumpovo vítězství zapadá do posunu euroatlantické
společnosti směrem od dosavadních politických elit, řekl bych, že
rozhodně ano a že i kdyby byl americké volby prohrál, byla by už jeho
kandidatura za republikány potvrzením této tendence. Nejsem si ale jist, že
jde nutně o systémový příklon k populismu a populistům. Zdá se mi, že
veřejnost nerozumí současným politickým elitám. Nevnímá je jako lídry,
nýbrž jako odcizené úředníky mluvící čímsi, co Havel v minulém
režimu pojmenoval jako ptydepe. Lidé prostě chtějí něco jiného.
Populisté a nacionalisté jsou prvními, kdo takovou alternativu nabídl,
ovšem případ Rakouska ukazuje, že nemusí být jediní – ve druhém kole
prezidentské volby je přeci reprezentant postmoderní levice, kandidující za
Zelené. Řekl bych, že společnost hledá nové politické ukotvení a je na
elitách, třeba těch zatím stojících mimo politiku, zda voličům nabídnou
i jiná než čistě populistická řešení. Nicméně musím říct, že
nejsem odborníkem na Spojené státy a moje očekávání výsledku
tamějších prezidentských voleb byla zpola amatérská. Čekal jsem, že
Hillary Clintonová získá víc hlasů než Donald Trump, a dával jsem jí
sedmdesátiprocentní šanci na celkové vítězství, třicetiprocentní pak
Trumpovi. Clintonová skutečně více hlasů získala, ale rozdíl byl menší,
než jsem čekal, a hlavně byly rozloženy „nešikovně“. Ve složitém
systému většinové volby po jednotlivých státech to pak na zisk 270
volitelů nestačilo a já zůstal mírně překvapený.

Sociolog, publicista a europoslanec Jan Keller říká, že na Trumpově
úspěchu má velký podíl nový trend v USA, kdy se mnoho firem stěhuje
zejména do Asie, kde jsou běžné nízké výdělky a celkově tedy i
výrobní náklady. Proto tam prý začíná markantně ubývat příslušníků
střední třídy, a tak skončil i tolik opěvovaný americký sen. Existuje
podobný problém i v ostatním vyspělém světě? Skutečně se zásadním
způsobem rozevírají nůžky mezi minoritní elitou a většinovou
společností, kde je jen minimální šance k tomu, jak zlepšit svoje
existenční postavení?

Vaše otázka míří dvěma směry současně. S profesorem Kellerem
bezvýhradně souhlasím v tom, že jedním z velkých problémů USA je jev,
který bych nazval emigrací průmyslu. Ta se určitě týká celého
vyspělého světa, přinejmenším zemí G20. Podle mého soudu má ale
příčiny ještě hlubší, než je přesun výroby do zemí s nízkou cenou
pracovní síly. Projevuje se totiž i uvnitř národních států. Jde o rozpor
mezi rychle se měnící výrobou a způsobem poskytování služeb na jedné
straně a schopností většiny společnosti měnit svoje zapojení do
pracovního procesu. Takzvaný rezavý pás v USA je územím, ve kterém se
měli v průběhu pár let někdejší soustružníci třeba naučit programovat
antiviry nebo aplikace pro chytré telefony. Pak by nezchudli. Jenže tak
rychlá masová změna způsobu obživy zřejmě není reálná. Volný kapitál
si proto sáhl pro zdroje pracovní síly jinam: v Detroitu se sice
nesoustruží, ale antiviry vznikají v Brně a „apky“ třeba v Dillí.
Soustružníci zůstali na suchu, jejich americký sen se rozplynul.

Druhá půlka vaší otázky míří k rozdělení bohatství ve společnosti.
Ano, nůžky se rozevírají, ale není pravdou, že šance proniknout „nahoru“,
přinejmenším do vyšší střední třídy, se tak dramaticky zmenšila.
Kolik z dnešních českých miliardářů mělo v roce 1989 aspoň milion?
Můžete namítnout, že česká situace je netypická, že tu byla privatizace,
restituce atd. Dobrá, tak jak na tom před 20 lety byli Jobs, Zuckerberg a
další dolaroví miliardáři, kteří vyrostli na digitální ekonomice? Cesta
nahoru po společenském žebříčku není uzavřená, jen je velká dřina po
něm šplhat a je otázkou, zda nejsme jako společnost příliš zhýčkaní,
abychom se o to pokoušeli. Pracovat 35 hodin týdně, jak to prosazují třeba
francouzské odbory, a přitom něco opravdu dokázat, to nejde moc dohromady.

Já tedy nevidím problém v prostupnosti sociálního systému, ale v
koncentraci vlastnictví do rukou stále užšího okruhu ekonomicky mocných
elit. Ty zatím měly výraznou tendenci rozhodovat jen v zájmu svého profitu,
v posledních letech se jejich postoje přeci jen trochu mění. Pokud by si
tato absolutní majetková špička neuvědomovala, že společnost musí stát
na nějaké formě společenské smlouvy a fungovat v jistém souladu, bylo by
namístě se poohlédnout do historie, jak že vlastně vznikají revoluce.

Pro mnoho politiků i komentátorů je celkem nepochopitelný tento nový
globální trend ve společnosti. Protože lidé jsou sice nespokojení,
nevěří už tradičním stranám, chtějí změnu, ale volí jedince, které
právě ten starý, „nevhodný“ systém vynesl nahoru a jimž jde
především o vlastní prospěch. Je veřejnost opravdu stále tak naivní, že
věří jejich populistickým slibům, i když v minulosti už má s něčím
podobným negativní zkušenosti? Za čítankové příklady v této souvislosti
mohou sloužit právě Donald Trump, u nás v Česku Andrej Babiš… Jak si to
vlastně vysvětlujete?

Lidé nemohou volit někoho, kdo tu přistál z Marsu. Michail Gorbačov spustil
perestrojku a umožnil rozpad sovětského bloku, ačkoli byl dlouholetým
komunistickým nomenklaturním kádrem. Jinak by se byl přeci nemohl stát
generálním tajemníkem ÚV KSSS. Celou historií lidstva se táhnou případy
kozlů, kteří se stali zahradníky. Někdy to přineslo pokrok, jindy těžké
časy, s tím se asi nedá nic dělat. Mně samotnému dělá trochu problémy,
když ten či onen politik v kampani nabízí jednoduchá, dalo by se říci
populistická hesla. Na druhé straně většina voličů nechce slyšet
složité analýzy a nejisté prognózy. Podívejte se, jak obtížně
získává Petr Fiala podporu pro ODS. Je to profesor, mluví jako profesor a
část možných pravicových voličů mu nerozumí tak snadno, jako když
mluvil Mirek Topolánek. Já bych proto byl dost opatrný při posuzování toho,
jak ten či onen politik zjednodušuje, když mluví ke svým potenciálním
voličům. Ostatně i sliby, pokud nejde od samého počátku o promyšlené
lži, mohou pohnout společností. Připomeňme si, že Bible praví: „Věř a
víra tvá tě uzdraví.“ Když bude společnost věřit, že situace se
může zlepšit, možná dojde k nějakému pohybu, posunu, aktivitě a cíl,
který se zdál být nedosažitelný, se naplní.

Velmi zkušený politik Karel Schwarzenberg i Michael Žantovský po sečtení
hlasů ve Washingtonu prohlásili, že svět, který jsme doposud znali,
skončil a měli bychom se prý dát na modlení. Je to jenom „rétorika
staromilců“, nebo můžeme být skutečně na prahu zásadní proměny světa?
A co se vůbec dá od Trumpa očekávat ve světové politice? Jak to vnímáte,
bude skutečně tak razantní, jak sliboval při volbách, nebo se jednalo jen o
populistickou rétoriku?

Rozhodně nejde o rétoriku staromilců. Svět se samozřejmě mění
nepřetržitě, ale čas od času přijde něco většího. Zřejmě jsme na
prahu jakéhosi zvratu, který si zatím asi většina z nás neumí dobře
představit. Působí tu mnoho zcela nových faktorů, které možná dohromady
pohnou světem. Mám na mysli prodlužování délky lidského života vedoucí
k soužití čtyř generací, čtvrtou průmyslovou revoluci, takzvaný průmysl
4.0, který změní požadavky na pracovní sílu, dominanci sociálních sítí,
které už teď proměňují vztahy mezi lidmi i úlohu intelektuální elity, a
také posilování některých ekonomik dřívějšího třetího světa, které
mění tamější společnosti a řadu dalších jevů moderní doby. Jedním z
důsledků všech těchto změn patrně bude tlak na to, aby společnost nevedli
úředníci, kteří se v politice zabydleli v letech pozvolného a hlavně
klidného vývoje posledních řekněme 25 let, ale skutečně silné osobnosti,
lídři. Je tu samozřejmě riziko, že příležitosti se chopí lídři, jaké
bychom si rozhodně nepřáli – v Evropě se to v první polovině 20.
století stalo na několika místech téměř současně. Ale je tu i šance,
že se objeví noví Lincolnové a třeba i Churchillové s jejich lidskými
slabostmi, ale jasnou pozitivní vizí a silou ji prosadit.

V moderní historii se občas stávalo, že politici, kteří uspěli v USA,
následně „strhli“ řadu světových politiků, kteří se jimi inspirovali.
V šedesátých letech se stal téměř modlou J. F. Kennedy, v osmdesátých
letech Ronald Reagan… Zažijeme podle vás něco podobného nyní s Donaldem
Trumpem? V čem konkrétně by byla či naopak nebyla taková inspirace
přínosná?

Vůbec si netroufám posuzovat, jakým prezidentem bude Donald Trump a jestli
bude znamenat nějakou inspiraci pro USA nebo dokonce pro celý svět. Zatím
známe jen jeho volební kampaň, je potřeba počkat na činy. Zkuste mi tu
otázku položit tak za rok, třeba už budu mít aspoň nějaký názor.

I Česko nyní „kopíruje celosvětový trend“. Přestože lidé se u nás
už jednou „spálili“ s VV Víta Bárty, málokdo dnes pochybuje o tom, že
příští parlamentní volby vyhraje Andrej Babiš, o němž se říká, že
má kontroverzní minulost (podobně jako D. Trump) a za sebou už i jednu
vážnou finanční aféru. Přitom sociální demokraté, vedoucí vládní
strana, je k lidem celkem štědrá a ekonomice se daří. Jak je možné, že
veřejnost téměř všechny tyto úspěchy připisuje jen hnutí ANO? Považuje
lídry ČSSD za absolutně neschopné? A když ano, co je k tomuto názoru
může vést?

Nevím, jestli je přípustné polemizovat s otázkou, ale musím to udělat.
Není pravda, že „veřejnost téměř všechny tyto úspěchy připisuje jen
hnutí ANO“, a není to pravda hned ve dvou směrech. Především ani
nejoptimističtější odhady podpory hnutí ANO neříkají, že by pro něj
hlasovala víc než pětina oprávněných voličů. Máme tu zhruba 40, možná
45 procent občanů, kteří nevěří nikomu nebo jim je všechno jedno a volit
nepůjdou. Díky nim může Andrej Babiš počítat až se třetinou
odevzdaných hlasů. To ale zdaleka není celá veřejnost. Druhým důvodem,
proč vaše otázka není zcela správně položená, je fakt, že stranické
preference ani tak moc neodrážejí, komu lidé připisují ty či ony zásluhy,
třeba vyšší mzdy, nižší nezaměstnanost nebo daňové zvýhodnění rodin
s dětmi, ale koho chtějí mít „nahoře“. A tady je naše situace
čítankovým příkladem globálního trendu: jen málo lidí chce v čele
vlády skromného pracovitého úředníka Sobotku, velká část veřejnosti
preferuje silnou, třeba trochu kontroverzní osobnost, chcete-li českého
Trumpa. Andrej Babiš typově této poptávce odpovídá. To není jeho zásluha,
prostě jen byl ve správnou chvíli na správném místě. A nebýt celé story
kolem Víta Bárty a Věcí veřejných, ANO by dnes možná bylo ještě
silnější. Tohoto faktu si musí být ostatní strany vědomy. Pokud chtějí
Andreje Babiše porazit, musí mít v čele někoho, kdo se mu dokáže postavit
jako rovný rovnému. Pokud se spokojí s rolí menší vládní strany nebo
důsledné opozice, mohou si dovolit luxus lídrů z jiného těsta, ať už
intelektuálského, nebo úřednického.

Není určitě tajemstvím, že česká společnost je v mnoha zásadních
aspektech názorově rozdělená. Jedním z nich je i postoj k hlavě našeho
státu. Poslední šarády okolo udělování medailí a návštěvy dalajlámy
tento rozpor pak ještě vyostřily. S odstupem času, po všech těch
informacích, které se postupně dostávaly na světlo, kdo si myslíte, že v
této kauze u většiny národa vlastně „prohrál“? Byl to Miloš Zeman,
anebo Daniel Herman? A jaký dopad může mít tato kontroverzní záležitost
na případnou další kandidaturu současného prezidenta?

Miloš Zeman je prototypem lídra, po jakých je v současném světě poptávka.
Silný, byť kontroverzní. Podíváme-li se do historie průzkumů důvěry
vůči jeho osobě, nemůžeme přehlédnout, že několikrát udělal chybný
krok, který ho v očích veřejnosti výrazně poškodil. Vždycky se otřepal
a důvěru velké části veřejnosti získal zpátky. Z poslední doby máme k
dispozici průzkumy, které si trochu protiřečí – podle jedněch na sporu s
ministrem Hermanem hodně vydělal, podle jiných mírně prodělal. Nešlo ale
zjevně o kauzu, která by ho měla nějak zásadně oslabit. Navíc zbývá do
prezidentské volby ještě opravdu hodně času a mnoho lidí na Jiřího
Bradyho do té doby úplně zapomene. V tuto chvíli je Miloš Zeman – při
vší úctě k Michalu Horáčkovi a dalším osobnostem – určitě
nejvýraznějším, byť zatím jen potenciálním prezidentským kandidátem.
Kdyby s ním chtěl Daniel Herman soupeřit na tomto poli, skoro jistě by
prohrál. Pokud ovšem usiluje o to, aby síla nebyla hlavním faktorem, podle
kterého se lidé budou v prezidentských (a možná i parlamentních) volbách
rozhodovat, plave sice proti proudu, ale jisté šance má.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Parchant! Zrazu. Pane Schwarzenberg, co vaše obchody s podsvětím? Zvěrstva.
Štvavý Moravec, rušení Jílkové. Babiš lezl pod stůl, sněmovna ječela

Vicepremiér a ministr financí Andrej Babiš (ANO) se dnes na mimořádné
schůzi poslanců obsáhle rozhovořil ke své kauze Čapího hnízda. K
samotné farmě se ale přitom dostal až po hodině, napřed totiž zmínil
mimo jiné kauzy minulých let. Poslanci se ještě předtím vydatně pohádali.
„Vaším rozhodnutím lhář a tunelář vystoupí teď jako první! Dávám
námitku a neopovažujte se mě umlčet!“ vyhrožoval v této hádce
místopředsedkyni a zároveň řídící schůze Jaroslavě Jermanové (ANO)
předseda TOP 09 Miroslav Kalousek.

Dnes odpoledne začala mimořádná schůze dolní komory, na níž měl ministr
financí Andrej Babiš (ANO) zveřejnit majitele Farmy Čapí hnízdo z doby,
kdy společnost úspěšně žádala o padesátimilionovou evropskou dotaci.
Jednání ale řídila místopředsedkyně sněmovny Jaroslava Jermanová z
Babišova hnutí ANO, a to se ukázalo být důvodem, aby opozice na Jermanovou
zaútočila.

Jermanová totiž napřed představila pořadí, ve kterém politici vystoupí.
Jako první měl slovo dostat ministr financí Andrej Babiš. To se ale vůbec
nelíbilo předsedovi poslanců ODS Zbyňkovi Stanjurovi. „Bývá normální,
že pokud někdo svolá schůzi a navrhne program, jako první vystoupí
navrhovatelé a pokusí se přesvědčit poslance, aby schválili program.
Nejsme na schůzi ANO ani na valné hromadě Agrofertu,“ prohlásil Stanjura.
Poslanci jeho námitku ale zamítli.

To samé se pak stalo, když námitku podal i předseda TOP 09 Miroslav Kalousek.
„Vy jste to uchopila špatně, zmanipulovala jste to a nechováte se férově,
a tak navrhuji vaše odhlášení z řízení schůze,“ řekl Kalousek vůči
Jermanové nejprve docela klidně. O chvíli později se ale již rozčílil, a
to proto, že mu Jermanová skočila do řeči.

„Vaším rozhodnutím lhář a tunelář vystoupí teď jako první! Dávám
námitku a neopovažujte se mě umlčet!“ zahřímal na ni Kalousek.

Všechny námitky opozice ale byly nakonec smeteny ze stolu, a tak přistoupil
za debatní pultík opravdu sám Babiš. A začal zeširoka.

„Já jsem strašně rád, že tady můžu vystoupit, je to manipulativní a
naplánovaná kampaň a má jediný cíl, abych skončil ve vládě a v české
politice,“ řekl nejprve.

„Mám střet zájmů, ale já ho nezneužívám. Do politiky jsem nechtěl. Vy
jste mě zplodili. Zkorumpovaná ODS a Kalousek,“ řekl dále v projevu,
ovšem přitom sněmovnou burácel hlasitý smích. Miroslava Kalouska pak
obvinil i z toho, že přes své přátele zbrojaře dělal kšefty s "parchantem
Asadem, co zabil desetitisíce lidí". Dále zmínil i svou kauzu s StB a
Kostelecké uzeniny. Ty patří do jeho holdingu Agrofert a za posledních sto
let prý neměly nikdy v uzeninách nic podstatně závadného. „Za poslední
dva měsíce se v Kosteleckých uzeninách našly dvě jehly,“ zdůraznil
Babiš.

„Já nelžu, nekradu a ani nejdu nikomu na ruku a nikdo mě nemůže
zkorumpovat! Ani loterijní lobby!“ zdůraznil dále ve své řeči a při tom
se mu poslanci opět smáli. Babiš na to ale uvedl, že je smích brzy přejde.

CELÝ PROJEV ANDREJE BABIŠE ZDE

„Nejde mi o peníze, jsem miliardář,“ poznamenal dále s tím, že
všechny jeho firmy dostávají stejné dotace jako jiné společnosti.

Ani po dvaceti minutách Babišova projevu ale nepadlo žádné vysvětlení
ohledně Čapího hnízda. Babiš třeba ve své řeči pochválil vládu s
ČSSD a lidovci a zkritizoval hlavně předsedu TOP 09 Kalouska. A také Marka
Bendu z ODS, který podle něj sedí ve sněmovně již 24 let. "Benda, to je
taková sněmovní legenda," veršoval. „Pane Bendo, vy tady sedíte 24 let a
co jste tady vyřešili?“ atakoval tím na předchozí vlády a zmínil kauzy
minulých let jako třeba LTO, Agrobanku a IZIP.

Ten psychopat...

„Proč ODS a TOP 09 svolávají mimořádnou schůzi ke kauze, která vznikla
na základě anonymních udání? Kdo tu megakampaň platí? Taková kampaň
vyjde na 300 milionů...,“ rozpovídal se posléze o tom, komu stálo za to
jej dehonestovat. Nastínil, že tuto kampaň zorganizoval Bursík a „ten
parchant a psychopat“, přičemž jeho jméno neuvedl, neboť si na něj
nemohl vzpomenout. „Já se s ním teď soudím,“ řekl jen. Podle médií
prý měl na mysli šéfredaktora Svobodného fóra Pavla Šafra. Tomu má
Babiš podle rozhodnutí soudu zaplatit padesát tisíc za to, že ho již
dříve nazval psychopatem.

Pak se ministr financí pustil i do novinářky Sabiny Slonkové. „Ona
novinářka má více informací o kauze Libanon nežli já. Ona má infomace ze
živého spisu a ví i to, na jak dlouho mě zavřou,“ zdůraznil Babiš. V
této části projevu se rozpálil a přešel do svého charakteristického
česko- slovenského projevu, ve kterém se to hemžilo slovy jako "zrazu".

Dále Babiš zmínil, že ve sněmovně leží 107 zákonů, které se neřeší,
a namísto toho se řeší v mimořádné schůzi jeho osoba.

„Padáky, modernizace tanků, prodej tanků do Alžírska, Kalouskův systém
rozdělování zakázek, naše vláda zdědila kontrakt s Kapschem, kauza
elektronické viněty... Byly kvůli tomu snad někdy svolány ve sněmovně
schůze? Někdo to tady řešil?“ otázal se dále Babiš.

Opřel se taky do bývalého předsedy TOP 09 Karla Schwarzenberga. Na dotacích
podle Babiše dostal 150 milionů korun, ministr zmínil například taky
privatizaci karlovarské Becherovky a Schwarzenbergovy vztahy s finančníkem
Zdeňkem Bakalou, jenž je taky svázán s privatizací černouhelných dolů
OKD.

Babiš mluvil například i o biopalivech, v nichž čelil podezření ze
střetu zájmů, o dotacích a o odvodech své skupiny Agrofert do státního
rozpočtu nebo o návrzích, které směřují k dalšímu omezení podnikání
členů vlády.

Dále jmenoval média, která proti němu „jedou kampaň“, a také lidi,
jež proti němu brojí a špiní veřejně jeho jméno. Jmenoval při tom
kupříkladu mediálního magnáta Jaromíra Soukupa, podnikatele Františka
Savova, který je prý člověkem, který se podílel na tunelování bank a je
nyní nezvěstný – utekl prý před spravedlností do zahraničí – dále
zmínil Davida Ondráčku z Transparency International, moderátora Václava
Moravce a moderátorku pořadu České televize 168 hodin. Obvinil dále
například i novináře z médií patřících podnikateli Zdeňku Bakalovi,
jenž vlastní vydavatelství Economia, pod které spadají třeba
Hospodářské noviny či týdeník Respekt.

Zmínil i to, jak jsou novináři, kteří tento styl nesdílí a snaží se
přistupovat k němu férověji, vystaveni ústrkům. Zmínil konkrétně pořad
Máte slovo moderátorky Michaely Jílkové, která byla kritizována členem
Rady České televize Zdeňkem Šarapatkou, který prý chtěl její pořad
dokonce zrušit, protože prý dala moc velký prostor ministrovi financí.

Zmínil i Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF), k němuž poznamenal,
že k této konkrétní kauze požadoval informace náměstek Ministerstva
financí z vlastní iniciativy. V tu chvíli Babiš hovořil již hodinu, ale o
Čapím hnízdě zatím neřekl nic kromě toho, že Čapí hnízdo nikdy
nevlastnil a nikdy jej nevlastnila ani jeho firma.

„Já a ani Agrofert jsme žádnou pokutu neplatili,“ poznamenal jen. Na
sociálních sítích ho ale mezitím kritizovali opoziční politici. Třeba
předseda ODS Petr Fiala na Twitteru uvedl: „Zatím je to jen nepovedený
remake projevu z Červeného Hrádku."

„Už jsme konečně u farmy,“ podotkl po více než hodině svého projevu
Babiš. A následně vytáhl plakátek, který měl schovaný pod debatním
pultíkem, na němž byla zřícenina, kterou 16. 2. 2006 koupila společnost
IMOBA za 10 milionů a 431 tisíc korun. Poté popisoval, jak to bylo s Čapím
hnízdem a kdo následně budovy koupil a kolik na to firmy dostaly z dotací. "V
roce 2008 ji za 2,38 milionu koupili tři vlastníci," řekl kupříkladu. Vše
podle něj ale probíhalo podle regulí. Vytáhl při tom ceduli s fotografiemi
opozičních poslanců – Miroslava Kalouska, Heleny Langšádlové (oba TOP 09)
a Petra Bendla z ODS, kteří podle něj dotaci na budovu schválili nebo ji
kontrolovali. "Prosím, abyste tu ceduli schoval," napomínala jej ale
řídící schůze Jermanová. Nakonec ministr pod pultíkem po delším
hledání vylovil obrázek Čapího hnízda a mávaje jím nad hlavou vykládal,
jak je to úžasný projekt a jak si tam kdokoliv může uspořádat školení
nebo svatbu. Drtivou většinu návštěvníků prý tvořily skupiny školáků.

Děti jsou smysl našeho života!

Nakonec Babiš konečně prozradil anonymní akcionáře Čapího hnízda v
době udělení dotace, tady to, kvůli čemuž se poslanci dnes sešli. „Farmu
Čapí hnízdo vlastnily v rozhodné době mé dvě dospělé děti a bratr
mojí partnerky,” uvedl s tím, že je jeho rodina to nejcennější, co má.
„To musí každý rodič pochopit. Já mám čtyři děti a vy to určitě
pochopíte!“ zvolal a při tom se se slovně obracel na Marka Bendu z ODS,
kterého již ve své dlouhé řeči zmínil.

„Děti jsou smysl našeho života a rodina je mi přednější než politika.
Pro mě by bylo nejednoduší nyní rezignovat, ale já to neudělám, protože
jsem slíbil voličům, že budu bojovat za náš program,“ zakončil
vicepremiér svůj předlouhý monolog.

Přešla na anonymní formu vlastnictví

Čapí hnízdo patřilo do konce roku 2007 do Babišova koncernu Agrofert. Poté
společnost přešla na anonymní formu vlastnictví a jako malá firma dosáhla
na dotaci, kterou by společnost z koncernu Agrofert dostat nemohla. Po
několika letech, kdy dodržovala dotační podmínku, se vrátila zpět mezi
firmy Babišovy skupiny. Někteří opoziční politici postup vnímají jako
dotační podvod, případně účelové jednání.

Svolání schůze iniciovali poslanci opozičních TOP 09, ODS a Úsvitu. Debata,
zda podpořit program schůze, v posledním týdnu vyvolala roztržku v koalici.
ČSSD i lidovci se rozhodli hlasovat pro, Babiš a předsednictvo hnutí k
témuž kroku nakonec vyzvali i členy dolní komory za ANO. Poslanci podle
předsedy klubu ANO Jaroslava Faltýnka výzvu vyslyší. Program podpoří i
KSČM.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Na železniční zastávce se objevil kocour-kontrolor

Kocour s přezdívkou Baron se objevil na stanici města Puškino před 2
měsíci a od té doby vítá pasažéry sedě na turniketu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Na jihu Francie najel automobil do lidí, tři zranění

Nejméně tři lidé byli zraněni kvůli incidentu, kdy automobil najel do
chodců na jihu Francie, informuje televizní stanice BFMTV.

Podle informací televizní stanice se incident odehrál okolo 16 hodiny
místního času v Blagnacu u Toulouse. V důsledku tohoto činu byli zraněni
tři čínští studenti, dva utrpěli těžká zranění.

Řidič automobilu byl zadržen, prohlásil, že čin vykonal úmyslně. Motivy
se vyšetřují.

Podle informací televizní stanice BFMTV zadržený vykonal již několik
trestných činů, včetně těch s narkotiky. Televizní stanice informuje, že
policie zatím čin nevyšetřuje jako terorismus. Zadržený pravděpodobně
trpí schizofrenií.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
„Stýskalo se vám po mně?“ Obraz Putina byl promítnut na budovu
britského MZV (VIDEO)

Na fasádu budovy Ministerstva zahraničních věcí Velké Británie v
Londýně byl promítnut obraz ruského prezidenta Vladimira Putina. Projekce
usmívajícího se prezidenta je doprovázena nápisem: Miss Me? (Stýskalo se
vám po mně?).

Titulek k videu uvádí, že performance vytvořila art-skupina Philosoraptors.
Její zástupci také vyzvali k tomu, aby byla respektována volba obyvatel
Ruska.

Později MZV Velké Británie v Londýně vyvrátilo informaci o projekci
zobrazující Putina na fasádě její budovy a označilo šot za fejk.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Paroubek změny ve vládě vítá, jen kdyby nebyly „po sobotkovsku“. Šéf
ČSSD by se měl inspirovat u Babiše

Dokáže premiér a předseda ČSSD Bohuslav Sobotka vdechnout straně nový
život? Bude na to stačit několik politických poprav ministrů? Expremiér
Jiří Paroubek o tom pochybuje. Prozradil to v pátečních Událostech,
komentářích České televize. Svůj názor přidali také předseda
poslaneckého klubu ČSSD Roman Sklenák a politolog z Masarykovy demokratické
akademie Lukáš Jelínek.

Roman Sklenák má za to, že je na čase zhodnotit fungování ČSSD a
ministrů za ČSSD. Politici této strany by si měli vyjasnit, co chtějí
naplnit v příštích 11 měsících. Důležité také bude prodat úspěchy
ČSSD. „Kde možná máme mezery, je, že lidé nevnímají úspěchy ČSSD ve
vládě a někdy je přičítají někomu jinému,“ posteskl si předseda
klubu poslanců sociální demokracie. Netýká se to prý jen ministrů, ale
všech poslanců, senátorů a dalších členů strany. Všichni by měli
prodat úspěch nejsilnější vládní strany.

Sklenák má také za to, že by personální změny měli zvážit i koaliční
partneři, ale pokud je odmítnou udělat, tak to ČSSD bude respektovat. To
však nic nemění na tom, že to mezi ČSSD, ANO a KDU-ČSL občas skřípe.
„V posledních měsících ta úroveň komunikace i uvnitř koalice podstatně
zhrubla a zdá se, že i to je něco, co může být voličům sympatické,“
zaznělo z úst poslance.

Expremiér Jiří Paroubek byl v hodnocení ČSSD mnohem důraznější. Ocenil,
že se Sobotka odhodlal k nějakým změnám, ale činí tak příliš pomalu.
„Tak určitou změnu tady vidíme, ale je to taková změna, abych tak řekl
po sobotkovsku. Já bych tento krok udělal už před několika týdny. Ten krok
navíc nelze dělat jeden celý měsíc, protože ta strana bude ve složité
situaci. Ti ministři znejistí – kdo skončí, kdo neskončí a tak podobně.
Já jsem toho názoru, že jakékoli změny ve vládě by měly být provedeny
velmi rychle,“ zahájil zostra Paroubek.

Co to podle jeho názoru znamená „po sobotkovsku“? „Po sobotkovsku, tedy
váhavě, pomalu, nerozhodně a s příliš velkými časovými prodlevami,“
shrnul Paroubek.

Sobotka by se prý měl trochu inspirovat u Andreje Babiše, který si dokáže
udržet iniciativu. Ukázal to třeba na tématu vepřína a pracovního tábora
z druhé světové války v Letech u Písku. „Málo platné, dokázal to, že
se na to týden soustředil společenský diskurs. Bylo to téma nekorektní,
ale jeho kandidáti celý týden nemuseli odpovídat na jiné nepříjemné
otázky, na které by možná neznali odpověď. To dneska umí velmi dobře
Andrej Babiš a to umí velmi dobře také, pokud chce, prezident Miloš Zeman,“
pokračoval Paroubek.

Koho by Paroubek coby premiér vyměnil? „Dovolím si říci, že ministryně
Marksová nezvládá dobře komunikovat, především agendu pracovněprávní.
Nezvládá to, co by velmi dobře zvládl Vladimír Špidla se svým osobním
rozhledem, anebo by to dobře zvládl Zdeněk Škromach, který byl ministrem v
mé vládě. Tito politici by byli schopni v politické diskusi uspět a Andrej
Babiš by si nepřivlastnil výsledky jejich práce, jak se to stalo v
případě ministryně Marksové,“ dal příklad.

Ale aby Babiše jen nechválil, tak Paroubek také konstatoval, že by v jeho
vládě neměli co dělat ministři jako je šéf resortu dopravy Dan Ťok nebo
ministryně pro místní rozvoj Karla Šlechtová.

A co tedy bude s ČSSD dál? „To do jisté míry záleží na těch změnách,
které budou provedeny. Musí se najít někdo, kdo povede stranu do
příštích voleb a kdo ponese téma do příští volební kampaně. A s tím
souvisí i programové změny, protože si ČSSD už nevystačí se sociálně
právní agendou. ... To je otázka pro toho nového lídra. To je role, kterou
už Sobotka zvládnout nemůže,“ je přesvědčen expremiér.

Strana by se měla zaměřit na otázky, které občany pálí. Pokud by např.
znovu přišla na přetřes otázka amerického radaru v Česku, tak by ČSSD
mohla znovu získat tah na branku, protože je otázka, jak by se k tématu
postavil Babiš. Pokud by řekl, že je pro radar, tak se od Babiše odkloní
levicoví voliči. Ale nejde konkrétně o radar. Základ je zkrátka v tom, co
lidi opravdu trápí. Jde i o otázky malé a každodenní. Podle Paroubka se
dá stavět na tom, proč se moc nedají jíst kuřata, která prodává Andrej
Babiš, nebo proč tento politik-podnikatel nabízí i ztvrdlý chleba. To jsou
otázky, po kterých by údajně Paroubek sáhl.

Pak jsou samozřejmě otázky, kterým se ČSSD úplně vyhýbá, pokračoval
expremiér. Zmiňoval např. otázku jaderné energie, kterou sociální
demokracie prosazuje – je jasné, že lidé si spíš přejí energetický mix
a nechtějí jednostranné zaměření. Ale tím je pro mladého voliče ta
strana archaická.

A pak má Sobotka údajmě ještě jeden problém. „Bohuslav Sobotka vede
personální politiku jinak než já. Já jsem se snažil dávat vyniknout
schopným lidem, zatímco Sobotka se jich spíš zbavuje a to je velká chyba.
Hospodaření s nadějnými lidmi současnému vedení ČSSD vůbec nejde.“

Analýzu uzavřel politolog Lukáš Jelínek, který potvrdil, že straně
chybí nějaké zásadní téma, které by lidi zvedlo ze židle a přimělo je
odevzdat hlas ČSSD. To, že voliči nepřišli k volebním urnám a neodevzdali
hlas ČSSD, je ukázkou toho, že jiné politické strany toho nabízely víc, i
když jen v mlhavých obrysech.

„Já si myslím, že je to na Andreji Babišovi vidět, že se tetelí blahem.
Takový člověk, který řídí svou stranu jako firmu nebo jako mužstvo, tak
může být spokojen, protože tam ještě dlouho neuvidíme problémy
klasických politických stran,“ konstatoval Jelínek.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Média: Rusko vytváří globální systém pro sledování oceánu

Ruské ministerstvo obrany pracuje na unikátním hydroakustickým systémem.
Podle listu Izvestija tento systém umožní „zprůhlednit“ veškeré
oblasti světového oceánu. Systém dokáže odhalit jak ponorky a nadmořská
plavidla, tak i letadla a helikoptéry letící v nízké výšce nad vodní
plochou.

Podle listu, který se odvolává na otevřené zdroje, základ tohoto systému,
který dostal název „Harmonie", tvoří robotizované autonomní podmořské
stanice, které se tajně umísťují na mořském dně pomocí ponorek. Údaje
z podmořských stanic se pomocí vesmírných družic odesílají na
velitelské stanoviště.

Několik podmořských stanic se spojuje do ucelené sítě, která je schopna
evidovat stav na hladině a pod hladinou oceánu na ploše několika stovek
kilometrů.

Podle odborníků některé prvky tohoto systému jsou již v provozu a na plný
výkon Harmonie začne pracovat kolem roku 2020.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Voda na mlejn fašistům, zase vylezou hyeny. Zajímavé komentáře k útokům
v Bruselu: Třeba Kateřina Jacques, Janda, Štětina...

Útoky na letiště a metro v Bruselu probudily samozřejmě k horečné
aktivitě uživatele Facebooku. A to včetně těch, kteří obvykle kritizují
Evropu za její malé pochopení pro muslimy a přistěhovalce. Nyní tito lidé
začali okamžitě upozorňovat, že nesmíme všechny házet do jednoho pytle a
kvůli několika teroristům zavrhovat všechny.

Zatímco v Bruselu již evakuovali letiště, publicista Daniel Veselý sdílel
na svém facebooku komentář vysvětlující svérázně kulturní rozdíly
mezi Evropou a islámským světem: „Tak nějak začínám být skeptický k
té integraci. Teď jsem byl v zemi se sunnitským islámem a všude jsem potkal
lidi vlídné, usměvavé a navzájem si pomáhající. Opravdu nevím, jak lze
tohle chování integrovat do současné Evropy.“ Poté ještě přidal
internetem kolující vtip, ve kterém se zastánci integrace ptali lidí, co
říkají na to, že se u nás budou zavádět arabské číslice, a pak se
bavili jejich rozhořčením.

Až když přišla zpráva, že v Bruselu vybouchlo i metro, Veselý prezentoval
svou úvahu: „Hm, tak v Belgii to vypadá na koordinovanej útok jako loni v
Paříži, kurva fix.“ K zakletí jej však podle vlastního přiznání
přimělo to, že „je to jen voda na mlejn další fašizaci Evropy“.

Hodinu poté si vyhledal na webu Britské listy, na který přispívá, článek
o tom, jak se jen během víkendu utopilo devět lidí při snaze dostat se z
Libye do Evropy a jak za to nesou odpovědnost evropští politici, neschopní
zajistit jim bezpečnou cestu. „A tohle neštěstí nikoho nezajímá,“
rozhořčil se. Podle Veselého je zřejmě 130 lidí zabitých vloni v
Paříži a třináct obětí dnešních útoků v Bruselu cennějších než
stovky utopených. „Za zločiny jedinců budou nyní pykat miliony zoufalých
lidí,“ obává se publicista.

Ten se následně pustil i do zuřivé polemiky s čtenáři pod svým textem.
Čtenáři, který mu namítal, že utopení lidé zbytečně hazardovali a
jejich chování se dá srovnat s tím, kdyby skočili pod náklaďák, vzkázal:
„Sem zvědav na tebe, až budeš prchat z fašo Evropy.“. Na námitku, že
my ty stovky běženců netopíme záměrně, opáčil, že Západ podporoval
lokální despoty, svým ekonomickým drancováním přispěl k ekologické
katastrofě a nakonec svou krátkozrakou politikou zlikvidoval některé státy
a vystavil jejich obyvatele všanc gangům obchodujícím s lidským
neštěstím.

Na poznámku, že „uprchlíci se mají k světu“, pak reagoval: „Jsi kokot.
Ještě se neví, kdo to udělal, v Paříži byli útočníci většinou z
Francie a Belgie, takže Evropani.“

Jaroslav Cerman, aktivista z hnutí Žít Brno, se zase podivil všem, kteří
byli útoky šokováni. „Jakože nečekal další útoky na Evropu? Tak to je
super, že nás chce před teroristy chránit člověk, kterého nejspíš
šokují i blesky v bouřce nebo oříšky v oříškové čokoládě,“
přirovnal bruselské útoky.

Liberálně ekologická strana, vedená Martinem Bursíkem, již zveřejnila i
tiskové prohlášení, které po Facebooku šíří například předsedova
manželka Kateřina Bursíková Jacques: „Za žádnou cenu však nepropadejme
panice a nepřilévejme do ohně protiislámských nálad, protože za dnešní
útoky jsou zodpovědní jednotlivci nebo skupiny extremistů, nikoli
muslimští věřící jako celek,“ píše se v něm.

Podobnou radu dává i europoslanec Jaromír Štětina, který se ohlásil
přímo z Bruselu: „Důležitá zbraň proti teroru: nenechat se zastrašit.
To teroristi chtějí,“ vzkázal.

Jakub Janda z think-tanku Evropské hodnoty dává jiné rady. Podle něj
nepostačí „technický boj“, ale vyhnat z našich měst džihádismus. Jak
na to, je podle Jakuba Jandy zřejmé: číst některé muslimské učence,
které think-tank Evropské hodnoty dlouhodobě doporučuje. Z
praktičtějších nástrojů Evropské hodnoty radí pracovat diferencovaněji
s různými skupinami imigrantů a nebát se například stíhat takové
chování muslimů, které je v rozporu se zásadami demokratického státu.

Na webu Pavla Šafra pak napsala Johana Hovorková obsáhlý komentář, který
varuje před „ožíváním hyen“ přiživujících se na bruselských
mrtvých.

„Opět nastává ráj pro hyeny. Bude to tak po každém islamistickém
atentátu, který bude mít za následek mrtvé a raněné. V komentářích na
internetu se vyrojí kuchyňští politologové a religionistky, které odhalí
zrádné ledví islámu jako takového,“ píše redaktorka. Problémem je
podle ní terorismus a je úplně jedno, jaké víry se dovolává. „To není
žádné ‚sluníčkové‘ deformované myšlení, to je smysl pro realitu,“
vysvětluje s tím, že třeba v Severním Irsku se takto vraždili katolíci a
protestanti mezi sebou.

Jenže lidé prý uvěřili, že zabíjení je podstatou islámu a kdo
nepodřezává jiné lidi, je špatný muslim. „Kdo nebude souhlasit s
vědeckým konvičkismem-antiislamismem, bude označen za slaboduchého,“
dodává. Dokonce jsme prý došli tak daleko, že toto uvažování
používáme proti uprchlíkům ze Sýrie a Iráku, kteří přitom před
těmito teroristy utíkají. A nic na tom podle Hovorkové nezmění ani fakt,
že se do tisíců nešťastných uprchlíků přimíchalo několik zločinců.

„Cílem teroristů je šířit strach. Cílem politických hyen, říká se
jim citlivě populisté, je strach použít na cestě k vlastním korýtkům,“
zakončila svůj text srovnáním.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Na Krymu začali budovat zátaras na hranici s Ukrajinou

Technický zátaras o délce téměř 50 km začali budovat na Krymu na hranici
s Ukrajinou, sdělili RIA Novosti na regionální pohraniční správě FSB.

Výběrové řízení na výstavbu zátarasu bylo vyhlášeno koncem září.
Výška má činit 2,1 m, hloubka ponoření do půdy 0,3 m.

Práce má být ukončena na jaře 2018.

Na hranici mezi Krymem a Ukrajinou fungují tři hraniční přechody: Džankoj,
Perekop a Armjansk.

Ukrajina rovněž opevňuje pohraniční území s RF: Kyjev ztělesňuje
projekt Stěna: budování mocných obranných staveb.

Krym se stal ruským regionem po březnovém referendu 2014. Ukrajina i nadále
považuje poloostrov za vlastní, ale dočasně okupované území.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Patnáct sprostých slov. Nové pozdvižení kolem Kotleby

Marian Kotleba, banskobystrický župan a nově zvolený poslanec, zasáhl do
kulturního dění na Slovensku, a to poněkud neslavně. Podle serveru DennikN.sk
nechal ukončit jedno divadelní představení v polovině hry, protože se mu
nelíbila. Na jeho vkus byla příliš hrubá.

Slovenský hejtman Marian Kotleba zavítal na divadelní představení ve
městě Brezno. To, co slyšel na jevišti, se mu ale nelíbilo natolik, že hru
nechal v polovině představení zastavit. Údajně kvůli příliš hrubým
výrazům, které herci používali. Fakticky ukončení představení
nařídila Marianna Kemková, zaměstnankyně z krajského odboru školství.
Jednala prý na příkaz předsedy strany Kotleba - Lidová strana Naše
Slovensko hejtmana Mariana Kotleby.

Gabriel Obernauer, předseda divadelního souboru, potvrdil pro Aktuality.sk,
že hra několik expresivních výrazů opravdu obsahovala, ale vedení kraje o
tom bylo informováno. "Říkali jsme, že představení není vhodné pro děti
do 15 let a že obsahuje asi 15 vulgárních slov," uvedl Obernauer. Úředníci
žádali zmírnění výrazů, aby byla hra přístupná i dětem do patnácti
let, jenže podle herců by pak hra ztratila smysl. V polovině představení
vtrhla prý Kemková do zákulisí a hrozila, že představení musí okamžitě
skončit. Jinak prý Kotleba z divadla odejde a opona bude stažena.

„Za více než padesát let jsme nic podobného nezažili. Teď si uvědomuji,
že jsme měli pokračovat a uviděli bychom, co by se opravdu stalo,“
konstatoval Obernauer.

Sluší se dodat, že Marian Kotleba je radikální politik, jenž bývá na
Slovensku označován za neonacistu. Faktem je, že se hlásí k tradicím
fašistického Slovenského štátu, jenž se zrodil s požehnáním Adolfa
Hitlera.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
USA ukončily rozmístění 44 raket systému PRO na Aljašce

Americká Agentura pro protiraketovou obranu (MDA) ukončila rozmístění na
Aljašce raket pozemní dislokace určených pro čelení raketovým hrozbám.

„MDA a Boeing instalovaly 44. zachycovací raketu do odpalovací šachty v
protiraketovém komplexu ve Fortu Greely", uvádí tisková služba MDA slova
ředitele tohoto rezortu generálporučíka Sama Greavese.

Upřesňuje se, že zachycovací raketa byla instalována ve čtvrtek 2.
listopadu.

Dříve bylo oznámeno, že do konce roku 2017 má být na Aljašce rozmístěno
44 zachycovacích raket, které jsou určeny podle oficiálních údajů pro
zachycení raket ze strany KLDR a Íránu. V těchto dnech zaslal Bílý dům
Kongresu dodatečný dotaz o novém rozdělení prostředků kvůli
rozmístění dalších 20 zachycovacích raket na Aljašce.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Pavel Žáček, studentský vůdce ze sametové revoluce, zvyšuje hlas: Máme
našlápnuto k oligarchizaci, možná i autokratickému stylu vlády

ROZHOVOR V rámci ČSSD se některé názory spíše potlačovaly, což nakonec
vedlo k její nejednotnosti a marginalizaci. Věřím, že názorová různost
se v budoucnu může stát silnou stránkou ODS. To říká historik, první
ředitel Ústavu pro studium totalitních režimů a nový poslanec za
občanskou demokracii Pavel Žáček.

Po sněmovních volbách se ozývají velké obavy o demokracii v Česku. Prý
se společnost stále více fašizuje a dochází k oligarchizaci politické
scény. Sdílíte tyto obavy?

Do určité míry sdílím tyto obavy. Určitě máme našlápnuto k
oligarchizaci naší politické scény a možná i autokratickému stylu
vládnutí. Nerozumím sice v tomto kontextu frázi „společnost se stále
více fašizuje“, nicméně všem antidemokratickým tendencím se rozhodně
musíme bránit.

Byl jste prvním ředitelem Ústavu pro studium totalitních režimů. Proč ve
střední Evropě dochází k odklonu od tradičních demokratických stran,
stírání pojmů levice a pravice a příklonu ke stranám s přinejmenším
autoritativním vedením?

Jde jednak o určitou krizi demokratického vládnutí, v našem konkrétním
případě související navíc se všeobecnou hodnotovou krizí, neschopnost
definovat napříč demokratickým politickým spektrem naše národní zájmy,
zaujmout veřejnost a také vygenerovat úspěšné a silné politické lídry.
Než naše společnost po listopadu 1989 stačila jako celek politicky uzrát
– nemluvě o nedokončeném procesu vyrovnání se s totalitní komunistickou
minulostí – byla konfrontována s dalšími globálními výzvami, které
zdá se končí až u příklonu ke stranám s „přinejmenším
autoritativním vedením“.

O Petru Fialovi se často hovořilo jako o slabém vůdci, akademikovi bez
ostrých loktů, a přesto dokázal ODS vyvést z krize a začít její novou
etapu. Přesto jsou v ODS slyšet i další myšlenkové proudy. Nebojíte se,
že se strana bude do budoucna myšlenkově drolit a stane se nejednotnou, jak k
tomu došlo v ČSSD?

Máte pravdu, Petr Fiala byl asi jedinou osobností, která mohla ODS vyvést z
krize a zahájit novou etapu její politické historie. Myslím, že je
absolutně normální, že v lůně ODS jako aktuálně nejsilnější
demokratické politické straně jsou slyšet i další myšlenkové proudy.
Vidím to právě naopak: v rámci ČSSD se některé názory spíše
potlačovaly, což nakonec vedlo k její nejednotnosti a marginalizaci. Věřím
navíc, že názorová různost se v budoucnu může stát silnou stránkou ODS.

Miroslav Kalousek z TOP 09 dlouho volal po sjednocení české demokratické
pravice (TOP 09, Starostové a nezávislí, ODS). Je to pořád živé a mohlo
by k tomu v budoucnu dojít?

V této souvislosti je dobré připomenout, že již před rokem volal po
sjednocení české demokratické pravice Petr Fiala. A neúspěšně, mimo
jiné také kvůli Kalouskově odmítnutí. Podle mého názoru je toto
zdánlivě logické volání silně zatíženo řadou minulých reminiscencí a
prosazováním partikulárních zájmů. Nicméně si myslím, že by se
sjednocení pod vedením ODS v nadcházejícím období mohlo podařit. Uvidíme,
jak se bude vyvíjet politická situace.

Ostatně sociální demokracie je nejstarší tuzemskou stranou a takhle dopadla.
Proč jí velká část elektorátu přestala věřit?

To je velmi dobrá otázka, zejména při vědomí, že větší část jejího
elektorátu získal Andrej Babiš s ANO, jehož právě sociální demokracie
vtáhla v rámci své koaliční vlády do vrcholové politiky. Neumím na ní v
úplnosti odpovědět. Nicméně si ji musí položit každý potenciální
Babišův koaliční partner.

Povolební jednání jsou v plném proudu. S ANO ale moc stran jít do vládní
koalice nechce. Jak to podle vás dopadne?

Nechme se ještě překvapit. Situace se poněkud změní konstituováním
orgánů Poslanecké sněmovny a zásadně pak po volbě prezidenta.

Andrej Babiš a Jaroslav Faltýnek jsou vyšetřováni policií. Neobáváte se,
že bude tato kauza s nimi u moci zametena pod koberec?

Určitě, takováto obava zde reálně existuje. Oba tito pánové zcela jistě
nejsou osobnostmi, které by v poklidu čekaly, až v jejich korupční kauze
rozhodne nezávislý soud. Babiš ani Faltýnek by z těchto důvodů neměli
být ve vládě a veškeré parlamentní kontrolní mechanismy musí zůstat v
rukou opozice.

Také se hovoří o vyšetřování prodeje OKD a dosluhujícího premiéra
Bohuslava Sobotky. Jak tuto kauzu hodnotíte?

Tak za současné situace bych se zrovna u této kauzy neobával, že nebude
nestranně a v úplnosti prošetřena a nedojde až k soudu. Potvrzuje se navíc,
že žádná korupce se nedá jednou provždy zamést pod koberec.

Na Hradě se usadila politika velmi vstřícná k východním režimům.
Prezident Zeman se přátelí tu s Putinem, tu se Si Tin-pchingem, který byl
nedávno znovuzvolen do čela Komunistické strany Číny. Do jaké míry je
taková politika pro Česko nebezpečná?

Podle mého názoru jde o zásadní hodnotové směřování České republiky.
Nesmíme zapomínat, že jsme součástí Evropské unie a členem NATO. A tím
nechci rozporovat, že zároveň musíme hledat nové trhy a nová odbytiště.

Za pár měsíců zde máme prezidentské volby. Koho z té plejády kandidátů
vyberete?

Určitě si vyberu zralou osobnost pravicového zaměření, která do
prezidentské volební kampaně přinese jasné názory a politickou zkušenost.

ODS se vyznačuje svým kritickým postojem k Evropské unii. Francouzský
prezident Emmanuel Macron se snaží ji integrovat, jiní evropští lídři
mají spíše odstředivé tendence. Jakou linii zastáváte vy?

Určitě souhlasím s názory, že EU se musí výrazně změnit a rozhodně si
myslím, že bychom u toho měli být.

Mělo by být v Česku vypsáno referendum o setrvání v EU?

Nejsem o tom přesvědčen.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Jaroslav Bašta jasně: Evropští politici jsou slabí a zbabělí

Bývalý diplomat v Rusku a na Ukrajině Jaroslav Bašta má jasno. Evropu
ohrožují hned dvě totality – radikální islám a neofašismus. A do
značné míry si za to můžeme sami, protože evropští politici nedokážou
jednat tak, aby ochránili svůj malý kontinent. Místo toho se zaštiťují
politickou korektností, která jejich manévrovací prostor ještě víc
omezuje.

„Když se zamýšlím nad tím, proč Evropu stejně jako ve třicátých
letech minulého století znovu ohrožují hned dvě totalitní ideologie –
radikální islamismus a neofašismus – nacházím jenom dvě příčiny. Tou
první je neschopnost a zbabělost většiny evropských politických elit, což
je stará nemoc našeho kontinentu, která způsobila již dvě světové války.
Tu závažnější představuje politická korektnost nebo přesněji princip
dvojího metru, který během dvou desetiletí udělal z evropské demokracie
její nefunkční karikaturu,“ konstatuje někdejší diplomat.

Celý komentář najdete zde

Slabost evropských politiků je podle Bašty dobře vidět na dvou příkladech
– na Slovensku a na Ukrajině. Neofašista Marian Kotleba uspěl ve volbách a
hlavní média bijí na poplach. Jsou však slepá, pokud nevidí., že
podobných „kotlebovců“ je plná Ukrajina. A Západ je v klidu. Proč?
Protože ukrajinská vláda brojí proti ruskému prezidentovi Vladimiru
Putinovi. Kotlebovi by tak možná stačilo, kdyby řádně zkritizoval
Vladimira Putina. A bude vzat na milost.

Evropa musí totiž současně řešit i uprchlickou krizi. Do Evropy
přicházejí stále noví vyznavači Alláha, ale nezdá se, že by se chtěli
integrovat v evropské kultuře. Pokud s tím evropští politici budou chtít
něco udělat, dopustí se možná zásadní chyby. Mezi radikálními islamisty
a neofašisty zvolí menší zlo, s nímž se spojí. Podle Bašty to může
Evropě zlomit vaz.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Pavel Telička: S Babišem si už rozumím méně. Odmítám, aby ANO
podporovalo Zemana

Zejména o svém vztahu s lídrem hnutí ANO Andrejem Babišem hovořil
europoslanec Pavel Telička (ANO) v rozhovoru, který poskytl serveru Seznam.cz.

Naznačil, že by v dalších evropských volbách už kandidovat nemusel: „Kdybyste
mě probudil o půlnoci a měl bych vám odpovědět, co je pravděpodobnější,
tak bych spíš řekl, že kandidovat znovu nebudu. Ale nechci zaujímat
kategorická stanoviska, když nejsme ještě ani v polovině mandátu. Bude
záležet na celé řadě okolností, na rodině, na zdraví a také na tom, jak
se bude vyvíjet hnutí ANO. Protože si dost těžko dovedu představit, že by
člověk mohl kandidovat, pokud by se třeba v těch dalších letech objevily
nějaké zásadnější rozdíly.“

Celý rozhovor je ZDE

Přiznal, že s Babišem se v některých věcech neshodnou. „Já své názory
prezentuji otevřeněji než pan Babiš. Jde i o názor na Evropskou unii.
Přece jen má poněkud užší pohled než já. Neznamená to, že jsem
nekritický, ale snažím se vyvarovat zjednodušení nebo toho, co je teď
velmi populární – je-li v něčem problém, tak to hodím na Unii. „Unie
může za všechno.“ To je strašně krátkozraké, až hloupé a může se
nám to vymstít. Naším strategickým zájmem je být součástí Unie a tu
ovlivňovat a posouvat směrem, kterým bychom chtěli, aby šla,“ uvedl.

Zároveň prý ale Andreji Babišovi rozumí: „On vstupu do politiky obětoval
hodně, já podstatně méně, byť jsem obětoval prosperující firmu a
uzavřel ji. Ale pro mě je v politice klíčový program, snažím se
nepropadat tomu, co je nejen v České republice, ale v celé řadě evropských
zemí už téměř standardem – populismu. A tudíž jsem schopen jít do
názorového střetu i za cenu, že budu ztrácet nějaké body. U mě jsou to
osobní body, kdežto Andrej Babiš to může vnímat tak, že aby hnutí ANO
mělo zásadní vliv na další vývoj v zemi, tak potřebuje vyhrát příští
volby,“ vysvětlil.

Podle Teličky jsou jeho názory v rámci hnutí ANO spíše na pravicové
části spektra. „A tím, že hnutí ANO je šířeji rozkročeným
politickým subjektem, tak některým lidem v ANO nemusí konvenovat. Takové
e-maily taky dostávám. Ale jestli je náš vztah s Andrejem Babišem
chladnější? Možná těch názorových odlišností je třeba více, než
bylo,“ přiznal.

Babišovi prý řekl, a nebyl v tom jediný, že hnutí musí mít svého
vlastního kandidáta na prezidenta. „Už proto, že Miloš Zeman by na Hradě
neměl pokračovat. A já budu doufat, že pokud bude kandidovat znovu, tak bude
poražen. Myslím, že i Andrej Babiš je čím dál víc přesvědčen, že by
ANO mělo najít svého kandidáta, ale nechci mluvit za něj. Určitě je to
věc, kterou já vidím silně, on ji může vidět poněkud méně silně,“
prohlásil Telička. Sám ale na prezidenta kandidovat nechce.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Babiš seznámí Zemana se složením své chystané vlády

Předseda hnutí ANO Andrej Babiš dnes na Pražském hradě seznámí
prezidenta Miloše Zemana se složením své chystané menšinové vlády.
Babiš o víkendu na svém facebookovém profilu napsal, že ještě shání
obsazení ministerstva školství, o zbývajících členech kabinetu už má
jasno. V uplynulých dnech odmítal prozradit jména kandidátů na ministry,
uvedl pouze, že by ve vládě měli pokračovat dosavadní ministři ANO,
životního prostředí Richard Brabec, dopravy Dan Ťok, obrany Martin
Stropnický, spravedlnosti Robert Pelikán a pro místní rozvoj Karla
Šlechtová. Ne všichni ale podle něj zůstanou na stejném ministerstvu.

Zeman předsedu ANO po říjnových volbách pověřil jednáním o sestavení
vlády. Babiš poté oznámil, že bude chtít vytvořit menšinový kabinet ANO
doplněný o nestraníky. Zdůvodňuje to tím, že ostatní strany odmítají
uzavřít s ANO vládní koalici. Některé ze sněmovních stran ale uvedly,
že s nimi ANO o vzniku společné vlády vůbec nejednalo.

Současná vláda Bohuslava Sobotky (ČSSD) ve středu podá demisi, poté bude
možné formálně jmenovat kabinet nový. Prezident uvedl, že Babiše
pravděpodobně jmenuje premiérem 6. prosince. Poté se chce sejít s
jednotlivými kandidáty na ministry, vládu jako celek by mohl jmenovat 15.
prosince. Tyto termíny ale dnes ještě pravděpodobně projedná s Babišem.
Kabinet má po jmenování 30 dnů, aby požádal Sněmovnu o důvěru. Pokud by
Babiš tuto lhůtu využil celou, připadlo by hlasování na období kolem
prvního kola prezidentských voleb. Andrej Babiš ANO 2011 předseda vlády
Sympatizovat Profil Položit dotaz Odpovědi Hodnotit Štítky Ing. Miloš Zeman
BPP První přímo zvolený prezident ČR prezident České republiky
Sympatizovat Profil Položit dotaz Odpovědi Hodnotit Štítky

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Teherán vytýčil podmínku využití základny v Hamadánu VKS RF

Íránský ministr obrany Hossein Dehgan prohlásil, že Írán může
poskytnout ruským letadlům možnost využití letecké základny Nože v
Hamadánu, oznámila agentura Tasnim.

„Bude-li si to vyžadovat situace a podmínky (v Sýrii — red.), za nichž
bude třeba poskytovat podporu, pak tuto práci uděláme", prohlásil Dehgan,
kdy komentoval možnost opětovného využití základny v Hamadánu letadly RF.

MO RF brzy poté prohlásilo, že letadla VKS RF, která útočila na objekty
teroristů v Sýrii z íránské letecké základny, se vrátila na území RF.
Oficiální mluvčí MO Ruska Igor Konašenkov prohlásil, že další využití
letecké základy Hamadán v Íránu VKS RF se bude uskutečňovat na základě
vzájemných dohod o boji s terorismem a v závislosti na vývoji situace v
Sýrii.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Vyrvat nás z tlamy USA. Jenže to Sobotka nikdy nedovolí. Ruska není důvod
se bát, válku naopak chtějí Američané, varuje Okamura

CIVILIZACE A MY Dostali bychom se v případě rozpadu EU do sféry vlivu Ruska?
Šéf SPD Tomio Okamura se ptá jinak: „Vyrve nás Rusko z tlamy USA? Asi
bychom měli přestat uvažovat o tom, kdo by mohl být čí kořistí, ale
naopak zda naší kořistí bude třeba výhodná spolupráce s Ruskem a USA.“
V rozhovoru pro ParlamentníListy.cz poukázal na „otřesný“ přístup
premiéra Sobotky k referendu a naopak pochválil britského premiéra Davida
Camerona. Okamura pokládá i další řečnickou otázku: „Kdo je ten
největší prodejce zbraní na celém světě? A kdo má tedy největší
zájem na tom, aby byly neustále rozdmýchávány konflikty po celé planetě?“

Hradní zahraničněpolitický expert Hynek Kmoníček tvrdí, že v migrační
krizi jde Evropě o existenci. A není sám: I Donald Tusk hovořil o možnosti
rozpadu EU coby pravděpodobnějším než kdy jindy. Tak tedy: schengenský
prostor, euro a EU jako taková. Čemu z toho hrozí rozpad, rozklad, významné
okleštění?

V první řadě hrozí změna EU, společenství evropských zemí, jak je
známe. Jednoznačně to je vinou Evropské unie. Já bych změnu rozhodně
uvítal. Nejen migrační krize ukázala odtrženost Bruselu od reality a
hlavně od demokracie. Pro naši republiku je to signál, že náš názor nikdo
fakticky nevnímá. Velké země buď, jako Německo, protlačí svůj názor,
nebo protlačí změny jako Británie. My nemáme slovo ani možnost reálně se
chránit. Pokud se radikálně mechanismy v EU nezmění, nemáme volbu, než
vystoupit. Takže rozklad hrozí ne pro nějaké interní národní tendence,
ale pro neochotu a neschopnost EU problémy řešit. Schengen je ten samý
případ.

Pro některé by rozpad EU byl katastrofou, pro jiné požehnáním. Dovedete si
ale představit lepší Evropu bez EU? Jak by naše země dokázala
hospodářsky obstát bez EU? Stala by se „kořistí Ruska“, jak slyšíme v
podstatě pokaždé, když se o rozpadu mluví?

Rovnoprávnou spolupráci, společenství evropských států, nezpochybňuji.
Špatná pozice je buď současná EU, nebo nic, nebo jen Rusko. Stále tady
může být a bude Evropský hospodářský prostor, v rámci kterého by
zůstal smluvně zachován volný pohyb pracovních sil, kapitálu i služeb.
Stále máme možnost spolupracovat na úrovni suverénních států, a to také
chceme. Termín „kořist Ruska“ zavání jiným termínem, vyrve nás Rusko
z tlamy USA? Asi bychom měli přestat uvažovat, kdo je čí kořistí, ale
naopak zda naší kořistí bude třeba výhodná spolupráce s Ruskem a USA.
Nedělám si iluze o Benešově doktríně mostu mezi Východem a Západem, ale
ČR může a měla by být standardní suverénní zemí, která spolupracuje se
všemi státy, se kterými to má smysl. Příklady Rakouska nebo Finska
například ukazují, že není třeba být v agresivním vojenském bloku,
který tlačí zájmy jedné velmoci.

Evropští lídři se na summitu dohodli s britským premiérem Cameronem,
který doporučil Britům hlasovat v referendu pro setrvání v EU. Reakce
uvnitř konzervativní strany na dohodu jsou velmi nepříznivé, například
vlivný londýnský primátor Boris Johnson bude pro vystoupení a stejně tak i
někteří Cameronovi ministři. Udělal David Cameron dobře, když se rozhodl
kopat za Unii?

Za pozornost stojí spíš, jak se rozhodl Cameron kopat. Tedy, slíbil Britům,
že uskuteční referendum, a zároveň spolu s tím žádal a zčásti prosadil
změny fungování EU ve prospěch Britů. To je dobrá politika. V ostrém
kontrastu s tím, co předvádí česká vláda, kdy premiér Sobotka jejím
jménem veřejně řekl, že nikdy žádné referendum občanům v ČR nedovolí.
To je skutečně otřesný přístup.

Tzv. Brexit by podle mnohých znamenal katastrofu pro EU. Souhlasíte s výrokem
Bohuslava Sobotky, že pokud Británie odejde, v Evropě zažijeme vzrůst
nacionalismu a de facto rozpad EU? Jiní komentátoři tvrdí, že Brexit v
souvislosti s dalšími krizemi může ohrozit nejen další budoucnost EU, ale
i její bezpečnost a transatlantické spojenecké vazby. Co k tomu říci?

Hrozící Brexit už alespoň trochu změnil fungování EU. Z mého pohledu je
největší katastrofou setrvání na současném byrokratickém diktátorskému
modelu, zcela odtrženém od reality. Svou budoucnost dnes ohrožuje
především sama EU tím, že se brání změně. Nebo přesněji návratu k
původní myšlence spojenectví suverénních národních států.

Slovenský premiér Robert Fico řekl pro PL, že nás kvůli migraci čeká
neuvěřitelně těžký rok, a naznačil, že důvody, proč EU jedná tak
pomalu, mohou být různé, třeba i to, že některé státy Unie podporují
občanskou válku v Sýrii atd. Jaké motivy lze vidět za neakceschopností
prosadit razantní řešení?

Je to vliv USA. Jednoznačně. A také osobní prospěch a sobecké ambice
vládnoucích politiků. Většina evropských zemí i Evropanů nemá důvod
destabilizovat svět. EU nemá nikde vojenské základny ani vojenský zájem.
Evropa v důsledku na všechny vojenské akce jen tvrdě doplácí. Náš zájem
je mír a prosperita Afriky a Středního východu.

„Náš muž v NATO“, generál Petr Pavel, označil Rusko za větší
bezpečnostní hrozbu než Islámský stát. NATO přisouvá vojska k ruskému
území, z Pobaltí, z Polska i odjinud slýcháme, že Rusko je i nadále
hrozbou pro Evropu. Je tomu tak? Berete vážně odhady tvrdící, že při
obsazení Pobaltí by NATO nestihlo reagovat? Či spíše hrozbu „hybridní“
války proti EU spočívající v podpoře stran a politických názorů obecně
usilujících o rozpad a příklon jejích členských zemí k Rusku?

Co na to odpovědět? Islámský stát vyhlásil oficiálně válku evropským
zemím, jsme s ním ve válečném stavu. Rusko donekonečna vyhlašuje
spojenectví s námi. Na rozdíl od islamistů není a nebude nikdy cílem Ruska
ovládnout Evropu. Řekl bych naopak, že Rusko chce být součástí Evropy. Je
na nás, jestli ho budeme ostrakizovat a vydělovat, nebo spolupracovat.

Pobaltí přece není skutečný problém, ano, USA jsou tak jako v minulosti
schopné obsadit Mexiko, Guatemalu nebo jiné země. Na rozdíl od současného
Ruska dokazují, že to umějí. Uniká mi jediný důvod, proč by Rusko kvůli
Pobaltí rozpoutalo světovou jadernou válku. V tuhle dobu kontinuálně vede
prezident Putin střízlivou obrannou politiku. Jeho země je obklíčená
základnami USA a Rusko je cílem kampaní v celé Evropě jako nepřítel,
zatímco Rusové nabízejí spolupráci. Tohle mi nepřipadá jako agresivní
politika Ruska, ale jako příprava na preventivní válku proti Rusku.

Dovolte mi v této souvislosti pár aktuálních čísel. USA má 54,4 %
celkového podílu ze zisku na zbraních vyvezených do světa, Velká Británie
10,4 % a Rusko na třetím místě pouze 10,2 %. Ostatní země se pohybují
hluboce pod 10 %.

Největší zbrojařskou firmou světa je americká Lockheed Martin. Její
roční tržby činí celkem 37 miliard dolarů, tedy 925 miliard korun, a
zaměstnává 140 tisíc lidí. Na druhém místě je další americká firma,
Boeing, s tržbami 28 miliard dolarů, která zaměstnává 163 tisíc lidí, a
třetí je britský BAE Systems s roční tržbou 26 miliard dolarů.

Ptám se tedy: „Kdo je ten největší prodejce zbraní na celém světě? A
kdo má tedy největší zájem na tom, aby byly neustále rozdmýchávány
konflikty po celé planetě?

Vím, že to bude pro mnohé neinformované čtenáře nepříjemné procitnutí
ze snu…

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Kongres USA připravuje odpověď na „vměšování“ Ruska do voleb

Američtí kongresmani zastupující obě strany pracují na všestranném
zákonu, který se má stát odpovědí na údajnou intervenci Ruska na
Ukrajině a v Sýrii a také na „ovlivňování“ voleb v USA, oznámil člen
Demokratické strany, senátor Benjamin Louis Cardin, zastupující stát
Maryland, v interview pro Reuters.

„ Rusko je velice seriózní výzvou pro Ameriku. Nejsou to naši partneři.
Jsou to násilníci," prohlásil americký zákonodárce a dodal, že se pracuje
na příslušném všestranném zákonu.

(Russia presents a very serious challenge for America. They're not our partner.
They're a bully).

Americké úřady ani jednou nepodložily důkazy svá obvinění týkající se
účasti Ruska na hackerských útocích, jejichž cílem bylo ovlivnit
výsledky voleb. Ruský prezident Vladimir Putin prohlásil, že ve
zveřejněných údajích není nic, co by mohlo zajímat Moskvu, a hysterie se
stupňuje proto, aby byla odpoutána pozornost od obsahu dokumentů.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Pěkní ptáčkové. Toto jsou ti, co včera vraždili v Bruselu

Objevily se první informace o atentátnících, kteří v úterý zaútočili
na letiště v Bruselu. Měli to být dva bratři s kriminální minulostí.
Nebylo však prý zaznamenáno, že by měli teroristickou minulost. Informaci
přinesla s odvoláním na belgické vyšetřovatele Česká televize.

Oba bratři zaútočili v úterý v osm hodin ráno na letišti v Bruselu,
poblíž pobočky letecké společnosti American Airlines. Podle svědků
nejprve stříleli z kalašnikovů, a posléze se odpálili. Po jejich
řádění zůstalo 14 mrtvých. Podle informací vyšetřovatelů měli mít
ještě třetího komplice, který ale nakonec svůj čin nedokonal.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Putin vytýčil vynikající úlohu Fidela Castra ve světových dějinách

Ruský prezident Vladimir Putin vyjádřil soustrast kubánskému lidu a vládě
v souvislosti s úmrtím předáka kubánské revoluce Fidela Castra, oznámila
v sobotu tisková služba Kremlu.

Fidel Castro zemřel ve věku 90 let v pátek ve 22.29 místního času.
Oznámil to jeho bratr, kubánský předák Raúl Castro ve vysílání státní
televize.

Fidel Castro — kubánský revolucionář, státní a politický činitel, se
narodil 13. srpna 1926. Od prosince roku 1976, v průběhu 30 let, byl
předsedou Státní rady a Rady ministrů Kuby, a také vrchním velitelem
Revolučních ozbrojených sil a předsedou Rady národní obrany země.

V důsledku zhoršení zdravotního stavu předal Fidel Castro 31. července
2006 své povinnosti a pravomoci předseda Státní rady a Rady ministrů svému
bratru Raúlu Castrovi.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Zacharovová se vysmála Hammondovým slovům o VKS a „mlácení manželky“

Oficiální mluvčí ruského ministerstva zahraničních věcí Maria
Zacharovová komentovala slova šéfa britské diplomacie Philipa Hammonda,
který srovnal stažení ruských VKS ze Sýrie s ukončením „mlácení
manželky“.

Philip Hammond prohlásil, že vítat rozhodnutí Ruska stáhnout svá vojska je
totéž, jako kdybychom „chválili muže za to, že přestal mlátit svou
manželku".

Slova o nesprávném překladu připomněla Maria Zacharovová v souvislosti s
překladem prohlášení mluvčího ministerstva zahraničí USA Marka Tonera.
Americký diplomat řekl několik hodin před uzavřením příměří v Sýrii:
„Nevím, jak by se to dalo lépe říci: buď něco dělejte, nebo držte hubu"
(put up or shut up). Tím chtěl vyjádřit pochybnost o serióznosti záměru
Ruska ohledně dohody o příměří. Maria Zacharovová reagovala tvrdě na
ostrá slova svého kolegy, řada médií se ale spěšně ohradila tím, že v
této větě nelze hledat žádný urážlivý smysl, a její reakci zhodnotila
jako nesprávný překlad.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Jděte do prdele, vzkázal elitám Štěpán Kotrba. No a Štětina či Honzejk
pravili...

Donald Trump je prezidentem USA. A komentáře na facebookových či
twitterových účtech se sypou. Co řekli například Petr Honzejk, Luboš
Kreč či Štěpán Kotrba? „Česko je zemí hipsterů,“ řekl také
novinář Jakub Zelenka. Důvody se dozvíte v našem článku.

„No tak doufám, že na nové Jaltě dopadneme líp než posledně,“
okomentoval výsledky amerických voleb komentátor Petr Honzejk.

„Je třeba být pozitivní,“ zareagoval novinář Hospodářských novin
Luboš Kreč. „Šance, že Miloše Zemana přijmou v Bílém domě, teď
výrazně stoupla. Kdo z vás to, pánové, má?“ uvedl.

Europoslanec Jaromír Štětina (TOP 09) následně napsal, že vítězství
Trumpa a Zemana nejsou vítězstvím hlouposti. „Jsou důsledkem prohraného
boje o duši a rozum voliče. Slova jsou dnes víc než kanóny,“ uvedl.

„Milé americké a evropské elity, teď se seberte a jděte do prdele,“
řekl ostře analytik Štěpán Kotrba.

„Teď přijde ta největší prdel: Trump bude muset dělat prezidenta a fakt
vládnout. Lol!“ uvedl v reakci aktivista Jan Vrobel. Redaktor Jakub Zelenka
pak uvedl, že Česko je zemí hipsterů. „Měli jsme svého Trumpa dřív,
než to bylo cool v Americe,“ řekl.

Český novinář a publicista Ján Simkanič si pak všiml slov Donalda Trumpa
po zvolení. „Slibuji, že budu prezidentem všech občanů,“ řekl. „Celý
Zeman,“ dodal Simkanič.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Aktivistce proti imigraci byl doživotně zakázán vstup do Británie

Během svého „sociálního experimentu", jak Southernová nazvala svou akci,
aktivistka rozdávala ve městě Luton letáky s nápisy „Alláh je
homosexuální bůh" a „Alláh je trans". Její akce vyvolala pobouření a
místní obyvatelé na ni upozornili úřady.[/quote]

Aktivistka sdílela na Twitteru video, na kterém ji policejní důstojníci
varují, že její „experiment" může vést k násilnostem, neboť někteří
lidé „se extrémně urazili", a pokud nepřestane, může být zadržena za
porušování veřejného pořádku.

Byť aktivistku policisté nezadrželi, Southernové byl později zakázán
vstup do země na základě zákonu o terorismu. Úřady své rozhodnutí
odůvodnily tím, že její akce v Lutonu „ohrožovala základní zájmy
společnosti a veřejné politiky Spojeného království".

V roce 2017 byla Southernová, která je aktivní stoupenkyní skupiny Defend
Europe, zadržena italskou pobřežní stráží za to, že se snažila
zablokovat loď nevládní organizace, která zachraňovala migranty ze severní
Afriky.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Ministerstvo dopravy Ruska hrozí reakcí na situaci s letounem Aeroflotu v
Londýně

„V případě absence vysvětlení považuje ruská strana tato opatření
proti našim letadlům za protiprávní a také si vyhrazuje možnost podobných
opatření vůči britským leteckým dopravcům," uvádí se ve zprávě.[/quote]

V předvečer britská policie a celní úřady provedly na letišti Heathrow
prohlídku letadla ruské společnosti Aeroflot, které se připravovalo na
nástup cestujících na let Londýn — Moskva. Podle kapitána letadla
údajně hledali zakázané předměty, ale nevysvětlili důvody inspekce a
nesestavili žádný akt.

Současně požadovali, aby posádka opustila letadlo, i když je to podle
pravidel zakázáno. V důsledku jednání s představitelem ruského
velvyslanectví zůstal kapitán v době inspekce v kabině, i když ho nemohl
zcela kontrolovat.

Velvyslanectví Ruska v Londýně poslalo britskému ministerstvu zahraničí
nótu a požádala o vysvětlení.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Let čínské stíhačky páté generace J-20. VIDEO

Čínská zpravodajská agentura China News Service zveřejnila video prvního
ukázkového letu stíhačky páté generace J-20.

J-20 byla prezentována na letecké výstavě Airshow China 2016 v městě
Zhuhai.

Letoun je domácím čínským elaborátem korporace Chengdu Aircraft Industry
Corporation. Zkušební let vykonal v roce 2011.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Jeden den, dva rozhovory Andreje Babiše o předčasných volbách. Každý
úplně jiný...

„Jsem chyba v systému. Z vlády ale neodejdu,“ uvedl ministr financí a
šéf hnutí ANO Andrej Babiš v dnešním rozhovoru pro Lidové noviny. Mírnil
tak vášnivé diskuse, které byly na pořadu především v minulém týdnu,
kdy koaliční partneři ČSSD i KDU-ČSL sdělovali, že ve sněmovně zvednou
ruku pro návrh, který by bránil účasti Agrofertu Andreje Babiše ve
veřejných zakázkách. Nakonec se tak nestalo.

„Byl jsem samozřejmě jejich kampaní překvapený, protože dva roky docela
dobře ve vládě fungujeme. Jenže já a ANO jsme prostě chybou v systému.
Teď mi vyčítají střet zájmů. Kdybych zůstal v pozadí jako ostatní
velcí hráči, jsem na tom vlivově podstatně lépe,“ uvedl Babiš.
Agrofertu se však nevzdá. Podle svých slov by byl blázen, kdyby své
postavení ve prospěch firmy zneužíval.

„Z vlády neodejdu. Snahy koaličních partnerů vypadají, že se mě
chtějí spolu s opozicí zbavit. Dělali spolu historicky kšefty, jenže ANO
se jim do toho namontovalo. Proto nechci vládu opustit,“ podotkl vicepremiér
české vlády.

Zároveň dodal, že by koalice měla fungovat i prosazovat svůj program i
během předvolební krajské kampaně. „A od listopadu ať vypukne
předvolební boj a každý bude prosazovat svůj program,“ sdělil Babiš.
Pro deník Právo, kterému rovněž poskytl rozhovor, byl však v této otázce
konkrétnější. Nevyloučil totiž, že než se trápit v koalici a blokovat
vládu neustálými spory, bylo by lepší mít sněmovní volby už v červnu
příštího roku, nikoliv až na podzim. „Pokud se v koalici nebudeme
společně cítit dobře, tak by bylo lepší, aby společné trápení bylo
kratší. Navíc to má i jiný důvod. Když budou volby v červnu, nová
vláda aspoň bude moci sestavit rozpočet na rok 2018 a nebude se muset řídit
cizím rozpočtem předchozího kabinetu. Když jsme totiž nastoupili my, tak
jsme se museli řídit rozpočtem Rusnokovy vlády. Místo toho by nová vláda
měla mít šanci ovlivňovat dění hned,“ uvedl k tomu pro Právo Babiš. S
nikým však svůj návrh ještě neprobíral.

Stát jako firma? ANO říká ano, ČSSD ne

Střet zájmů totiž není jediným problémem, který hnutí ANO se
sociálními demokraty má. Rozdílný pohled je také na řízení státu, kdy
babišovci tvrdí, že stát by se měl řídit jako firma. „Když sociální
demokraté říkají, že stát není firma, tvrdím, že je to strašná škoda.
Stát by právě naopak měl být velká rodinná firma. Je to nepochopení toho,
jak funguje úspěšná firma, kde všichni tahají za jeden provaz, chtějí
úspěch a mají společný cíl,“ podotkl.

Největší problém, který však Babiš v koalici vnímá, je to, že si
partneři nevyříkávají věci napřímo. „Pořád jsem si nezvykl na to,
že o něčem diskutujeme a pak se navenek dělají podrazy. Móda je teď
navrhovat proti Babišovi,“ řekl také. Premiéra Bohuslava Sobotku (ČSSD)
však hodnotit nechtěl. „Je pracovitý, je to ale člověk, který je celý
život v politice. Jsme úplně jiní a je ve zcela jiné pozici než já. Musí
to svoje stádo nějak ukočírovat,“ dodal.

Řeč přišla také na euro, které již mají naši nejbližší sousedé –
Babišovo rodné Slovensko. „Nejsem si jistý, že když Slováci hodnotí
vstup do eurozóny, tak ho hodnotí objektivně. Nejsem si jistý, že
současná slovenská vláda, kdyby o tom aktuálně rozhodovala, by vstup do
eurozóny schválila,“ vyjádřil se Babiš. Sám přímou linku mezi eurem a
úspěšnou ekonomikou nevidí.

A samozřejmě že v obou periodikách nechybělo ani téma uprchlíků. Podle
Babiše je třeba rozlišovat lidi, kteří utíkají před válkou, a
ekonomické migranty. „Evropa totálně selhala v otázce migrace, když
nezavřela schengenskou hranici. K tomu stejně dojde a bude nutné postavit
plot v Bulharsku, Makedonii a Albánii. Další plot by měl stát mezi Řeckem
a Tureckem jako alternativa, pokud selžou jednání s Tureckem a nedojde k
úplnému zastavení uprchlíků,“ řekl předseda hnutí ANO pro Lidové
noviny. Jako nesmysl bere i hotspoty na území Evropy. „Máme plno lidí,
kteří žijí v bídě, máme bezdomovce i plno samoživitelek. Omlouvám se,
ale pro mě je prioritou postarat se o české občany spíš než o uprchlíky,“
poznamenal pro deník Právo.

Závěrem rozhovoru přišla řeč na prezidentské volby. V těch amerických
by Babiš podpořil Michaela Bloomberga, a co v Česku za dva roky? „Volba je
daleko a zatím ji v hnutí ještě neřešíme,“ odvětil a nevyloučil ani
postavení vlastního kandidáta.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
MO RF zveřejnilo záběry útoku bombardérů T-22M3 na teroristy IS v Dajr
az-Zauru

Ruské ministerstvo obrany zveřejnilo video útoku bombardérů Tu-22M3
vzdušně-kosmických sil na objekty ozbrojenců teroristické organizace
Islámský stát (IS) v syrské provincii Dajr az-Zaur.

Na videu lze vidět, jak bombardéry Tu-22M3 za letu shazují bomby.

Ruské ministerstvo obrany dříve uvádělo, že v neděli šest strategických
bombardérů Tu-22M3 provedlo skupinový útok na objekty teroristů IS v
provincii Dajr az-Zaur. Uvádí se, že letedla vzlétla z letecké základny na
území RF a zaútočila na opěrná stanoviště a koncentraci teroristů v
údolí řeky Eufrat. Všechny určené cíle byly zničeny, což bylo potvrzeno
prostředky objektivní kontroly, která byla uskutečněna pomocí
zvláštních technických prostředků, prohlásili na ministerstvu obrany.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Savčenková plánuje zahájit samostatnou politickou kariéru

Poslankyně ukrajinského parlamentu za stranu Baťkivščyna Naděžda
Savčenková oznámila, že hodlá zahájit samostatnou politickou kariéru. S
takovým prohlášením přišla ve vysílání diskusního pořadu Šuster Live.

„Hodlám se stát nezávislým politikem a navrhuji založit fond, aby lidé
viděli, jak se vynakládá s jejich penězi," prohlásila Savčenková.

Savčenková řekla, že nadále zůstává sama sebou — „neovladatelnou a
nepředvídatelnou."

Kromě toho ukrajinská poslankyně prohlásila, že v případě předčasných
prezidentských voleb hodlá vystavit svou kandidaturu, ale nepočítá s tím,
že k takovému scénáři dojde.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Giuseppe Maiello od Pirátů: Patříme na Západ, ale přestaňte démonizovat
kritiky Bruselu. Nebo lidé začnou nenávidět celou EU. Evropan má myslet
kriticky

ROZHOVOR České republice nehrozí, že by vystoupila z Evropské unie, ale
právě proto musíme přestat démonizovat kohokoliv, kdo si dovolí upozornit
na chyby, které se dějí v Bruselu. Vysokoškolský pedagog Giuseppe Maiello,
který byl v nedávných volbách lídrem Pirátů ve Zlínském kraji, je
totiž přesvědčen, že démonizace a mccarthistické postoje vyvolávají
opačné reakce a mnozí pak skutečně začnou nenávidět Evropu jako celek.
Považuje také za nekorektní označovat hnutí ANO za vítěze voleb, protože
tím je ten, kdo je schopen sestavit většinovou koalici, což v případě
Andreje Babiše neplatí.

Blížící se přímá prezidentská volba se bude týkat i Mirka Topolánka,
který na poslední chvíli mohl díky deseti senátorským podpisům ohlásit
kandidaturu. Dost významně tím zamíchal dosavadními prognózami a u
sázkových kanceláří se dokonce vyšvihl na třetí příčku, čímž na
čtvrtou odsunul Michala Horáčka. Má bývalý předseda vlády a ODS naději
uspět? Co soudíte o něm jakožto osobě, o jeho politické historii?

Myslím si, že moc šancí nemá, jelikož je jako kandidát pro velké
procento voličů nepřijatelný. Jeho osobnost je stále spojená s ODS, i
když už od roku 2015 není členem této strany.

Mohla by jeho kandidatura pomoci Miloši Zemanovi tím, že zastíní
dlouhodobě se propadajícího Jiřího Drahoše, o kterém i „kavárna“
tvrdí, že je „želé II“? Nebo je nutné se bát toho, kdo expremiéra do
boje o prezidentský úřad vyslal?

Kandidatura Mirka Topolánka rozhodně nemůže, alespoň ne v prvním kole,
Miloši Zemanovi pomoci, jelikož se jejich voličská struktura částečně
překrývá. Zdá se tedy, že by se do druhého kola mohl dostat někdo z
dvojice Miloš Zeman a Mirek Topolánek na jedné straně a Michal Horáček či
Jiří Drahoš na straně druhé. K Jiřímu Drahošovi jako „želé“ se
neumím vyjádřit. Mohu pouze říct, že je smutné, že ti, kteří nejvíce
horlí proti nepřístojnostem bývalého režimu, nevědí přesně, o kom se
mluví. Příkladem byla událost na Václavském náměstí při letošních
oslavách 17. listopadu: pan Drahoš měl možnost mluvit, pan Horáček nikoli.

Jak hodnotit poslední politické vystupování Miloše Zemana? Srší bonmoty,
dělá si legraci z novinářů i svého zdraví... Je v kondici vyhrát
prezidentské volby? A bylo by to dobře s ohledem na jeho způsob řešení
povolební situace?

Nejsem jeho lékař, ale z televizních záběrů se mi nezdá, že je v plné
síle. Když srší bonmoty, tak se jeho psychická kondice naopak zdá být
velmi dobrá. Takže sílu vyhrát volby pořád má. Bohužel, jeho podpora
trestně stíhaného politika s hodně podivnou minulostí z něho nedělá
dobrého kandidáta na prezidenta. Intervenoval proti docentům na základě
něčeho, co se týkalo jejich minulosti a odmítl jim udělit profesuru. Kdyby
chtěl používat stejný metr, nemohl by nominovat Andreje Babiše, i když ten
získal relativní většinu ve volbách. Nazývat pana Babiše vítězem voleb
je nekorektní, což dělají hlavně novináři, protože náš volební
systém předpokládá formování koalic. A pokud pan Babiš, jak se zdá, má
minimální koaliční potenciál, rozhodně není vítězem voleb.

Každý prezident, dokonce i Miloš Zeman, by to v jiných kontextech uznal.
Bohužel, situace zatím vypadá jinak. Miloš Zeman by prostě měl, pokud
hnutí ANO není schopno vytvořit většinovou vládu s premiérem, který
nemá problémy se zákonem, pověřit někoho z jiné strany. Ale podle všech
náznaků to neudělá, a proto si těžko zaslouží hlas demokraticky
uvažujících občanů. Demokracie neznamená pouze to, že moc patří
většině, kterou Andrej Babiš ani nemá, ale že by prezident měl být
koherentní s principy, které on sám v minulosti hlásal. To, že i jeho
předchůdci nebyli vždy zásadoví, není důvodem, aby nominoval Andreje
Babiše do funkce prozatímního premiéra výměnou za to, že on nepostaví
kandidáta na prezidenta. Jedná se o pokleslé politikaření à la
devadesátá léta, které vadí čím dál tím více lidem. Panu Zemanovi
nevadí, že lidem to vadí? Odpověď na to je jednoduchá: nedat mu hlas.

S přibývajícím časem od voleb se zdá, že komunisté „vyměkli“ a
začínají uvažovat o toleranci vlády Andreje Babiše. Zásadově se tváří
Tomio Okamura, nicméně hnutí ANO už na některé jeho požadavky kývlo. V
ČSSD dle informací z tisku též pomalu zraje varianta spolupráce s Babišem.
Senátor Pirátů Libor Michálek také vybízí k podmíněné spolupráci s
ANO. Petr Pithart říká, že „raději ve vládě s Babišem než zcela mimo“.
Jak to nakonec asi celé dopadne? Kdo podlehne a za co? Bude hrát roli úvaha,
že by Babiš mohl všechny ostatní zbavit všeho vlivu na státní podniky a
státní správu, tudíž oni „zmoudří“?

Komunisté si myslí, že pokud budou v jakékoli formě na vládě participovat,
pak se definitivně legitimizují a stanou se časem úspěšní tak, jako se
povedlo jiným bývalým komunistickým stranám v Evropě. Problémem je to,
že tyto se spojily se sociálními demokraciemi, a ne s populistickými
stranami, jakým je hnutí ANO. Pokud se pak komunisté budou ochotni spojit i s
post-fašisty, nebo přáteli post-fašistů, jako je SPD, pak to pro ně bude
konečná. ČSSD se už jednou spojila s ANO a každý ví, jak to dopadlo.

Senátor Michálek, není „senátorem Pirátů“, ale jedné širší koalice,
kde figurovali i Piráti. Pokud si dobře pamatuji nedávno deklaroval, že bude
volit KDU-ČSL. Nemyslím si, že jeho názory senátora mají rozhodující
politickou váhu, jelikož vládu Senát neschvaluje. Jak to celé dopadne,
nevím, bude zřejmě záležet na novém prezidentovi. Pokud se pak nějací
politikové budou bát pana Babiše, jak říkáte, mohou si teď ještě
chvíli užít svoje prebendy, ale příště se, jak všichni doufáme,
propadnou do totálního neznáma.

Opět se hovoří o orientaci naší země „na Východ“ nebo „na Západ“.
Příznivci Evropské unie se děsí referenda, které by dle ANO nemělo
postihnout otázku setrvání v EU, ale nemusí to být konečný postoj.
Okamura či KSČM se tomu vůbec nebrání. A Okamurova SPD, jejíž většina
poslanců se pozitivně dívá na Putina, nejspíše obsadí funkci šéfa
bezpečnostního výboru Sněmovny. Jak se na obě záležitosti díváte?

Nevím, proč se o tom vůbec hovoří. Naše země je více než tisíc let
pevně zakotvena na Západě. Kdo chce měnit tuto orientaci, má smůlu. Když
ani čtyřicetiletá součást Varšavského bloku nestačila, aby se tato
dlouhodobá orientace v kultuře i v srdci většiny Čechů změnila; tak jak
by se mohla dnes tato orientace změnit a proč? Pravda je, že se extrémně
straší „silami“, které tuto orientaci chtějí změnit. Ale tento způsob
jednání se mi zdá hodně totalitní a východní.

Okamura hraje proruskou kartu, protože jeho strana je spřízněna s
francouzskými post-fašisty, kteří mají blízko ke konzervativní straně
Jednotné Rusko Vladimira Putina. Komunisté mají stále rádi Rusko, i když
tam vládne politická garnitura, která je všechno, ale rozhodně ne
komunistická. Měli bychom se tedy těchto dvou politických formací bát?
Myslím si, že SPD nemá za sebou žádnou intelektuální sílu; komunisté
sice ano, ale zároveň mají v sobě vnitřní ideologický zmatek, a proto
není nutné se jimi znepokojovat.

Pravda je, že jsou tyto dvě strany vzájemně schopné spolupracovat, tak jak
to můžeme vidět na lokální úrovni. Nedá se říci, že by tyto strany
byly obzvlášť úspěšné. Společně mají méně než komunistické a
post-fašistické strany v mnoha zemích západní Evropy, tak není třeba
strašit. Z mého pohledu je to samozřejmě smutné, protože se nerad dívám
na jakoukoli formu fašismu, byť novodobou, a komunistům bych chtěl
připomenout ostudu paktu Molotov-Ribbentrop, který stejně skončil
katastrofou. Osud těchto stran bude záležet pouze na hnutí ANO, jestli je
pustí blíž k moci, nebo ne.

Právě Tomio Okamura vyzval ke změně statusu veřejnoprávních České
televize a Českého rozhlasu. Je pravdou, že zejména ČT je kritizována za
stranění některým politikům a špinění jiných. Často si na ni stěžuje
i prezidentská kancelář. Kritizován je kupříkladu i výběr hostů do
pořadů Václava Moravce. Oproti tomu zastánci ČT tvrdí, že jakákoliv
podobná změna by ohrozila naši demokracii. Jak hodnotit práci
veřejnoprávní televize a rozhlasu? Je třeba přistupovat ke změnám?

Byl jsem na debatě v České televizi, kde se mimo jiné hovořilo o budoucnu
veřejnoprávní televize, kde byl také představitel SPD Miloslav Rozner.
Pokud úroveň analýz produkované SPD je taková, jakou jsem osobně zažil,
nevím, jestli stojí za to, si nějaké jejich návrhy na změnu statutu
České televize vůbec přečíst.

Pořady Václava Moravce už moc nesleduji. Mám ale nepříjemnou osobní
zkušenost, kdy během předvolební superdebaty velmi emotivním způsobem „citoval“
jednu mou větu. Způsob, jakým to prezentoval, chtěl vyvolat dojem, že jsem
řekl úplně něco jiného. Napsal jsem mu a žádal jsem o vysvětlení.
Dostal jsem odpověď, kde pan Moravec neuznal svou chybu, a když jsem
předložil fakta, která dokládala, že jeho chování bylo učebnicovým
příkladem porušování novinářské etiky, přestal se mnou komunikovat.

Zakopaný pes, myslím, je v tom, že Česká televize je stále příliš
závislá na politické moci. Tu moc lze omezit – a věřím, že i většina
novinářů ČT si to přeje – tím, že zakotvíme rozpočet ČT ve státním
rozpočtu pevnou procentní sazbou, a dáme tak České televizi reálnou
nezávislost. Prostě pokud necháme, aby ČT musela každým rokem nastavovat
ruku politikům kvůli přežití, znamená to, že tu instituci činíme na
nich závislou.

Chtěl bych ale upozornit i na to, že chování Václava Moravce je na české
novinářské scéně dost běžné. Například také jeden anonymní redaktor
Parlamentních listů, šířil podobné fámy: odkázal na výroky Jakuba Jandy
proti mně, aniž by si ověřil, jestli jeho tvrzení má reálnou podstatu,
nebo jedná-li se spíše o vykonstruované výmysly. Pan redaktor z
Parlamentních listů, Václav Moravec a další se před měsícem stali
hlásnou troubou jednoho mého politického odpůrce a nedali mi možnost se
bránit. Neznamená to, že tyto instituce, pro které pracují, jsou vcelku
špatné, ale rozhodně si buď příliš nehlídají kvalitu všech svých
spolupracovníků, nebo podléhají externím, jestli chceme, pofidérním,
tlakům.

Prezident Miloš Zeman je na návštěvě Ruské federace, kam se s ním vydala
i rekordně velká delegace podnikatelů. I Putinovi odpůrci přiznávají, že
se Rusku ekonomicky daří, navzdory sankcím. Jak s odstupem hodnotit to, jak
naše politika, ale zejména Evropské unie jako celek, zareagovala na události
na Ukrajině z roku 2014? A jak dál postupovat ve vztazích s Ruskem, když už
budeme mít novou vládu?

Nás by mělo zajímat, jak si vede cizí mocnost, maximálně do té míry, jak
může její vnitřní ekonomický a politický vývoj ohrozit západní
bezpečnost. Ohledně Ukrajiny je nutno si připomenout, že naším cílem bylo,
aby se tato země co nejvíce přiblížila, nejenom politicky, ale i sociálně
a ekonomicky, Evropské unii. Výsledkem byla válka, migrace, zhoršení
mezinárodních vztahů a tak dále. Cíle tedy nebylo dosaženo a musíme si
položit otázku, kdo z nás byl tak neschopný, že nejen nedosáhl cíle, ale
vytvořil podmínky, aby USA a Rusko razantně nastoupily na scénu. Navíc dal
ruskému lídrovi Vladimiru Putinovi možnost zahrát nacionalistickou kartu, a
tím výrazně zvýšit svou domácí popularitu, která byla v roce 2013
nízká. Ten eurokomisař, který toto nezvládl, se jmenoval Štefan Füle, a
dokonce byl z Česka.

Ale může být to, že Štefan Füle selhal, dostatečný důvod, abychom
vylili dítě i s vaničkou, to jest otočili se zády k EU? Rozhodně ne,
protože opakuji, jsme nedílnou součástí evropské civilizace. Ale jako
dospělí Evropané nesmíme strkat hlavu do písku, musíme mít naopak odvahu
si říct, kde nastaly chyby a kdo za ně nese zodpovědnost. Odmítat
sebekritiku a poukazovat pouze na vnější faktory je dětinský postoj, který
s tradičním kritickým myšlením Evropy nemá co dělat. Je směšné, že ti,
kteří negují princip sebekritiky, nazývají sami sebe „proevropští”.
Evropan znamená ctít principy, na kterých se Evropa během staletí formovala,
a ne nekriticky obdivovat její vůdčí představitele či zapomenout na
neschopnost bývalých funkcionářů KSČ, jako byl Štefan Füle, kteří si v
Bruselu našli pohodlný flek, a poté se v tichosti kamsi schovali.

Pokud jde o odchod z EU, dle ekonomů bychom hned ztratili 400 tisíc
pracovních míst, jiné odhady mluví o tom, že bychom zchudli o třetinu.
Exposlanec KDU-ČSL Ivan Gabal navíc tvrdí, že bychom museli vracet miliardy
evropských dotací, které jsme již využili. Zastánci „czexitu“
nicméně tvrdí, že bychom mohli zůstat na evropském trhu v rámci EFTA,
tedy Evropského sdružení volného obchodu, a to zcela automaticky. Jak se na
to celé dívat?

Co říká exposlanec Gabal, je kachna, ale je pravda, že odchod z EU by byl,
jako každý rozvod, ekonomickou pohromou. Stejně tak zastánci czexitu nemohou
garantovat, že bychom mohli zůstat na evropském trhu v rámci EFTA. Každá
smlouva předpokládá alespoň dva subjekty a pochybuji, že by si někdo,
pokud bychom odešli, s námi ke stolu sedl. Naštěstí to nehrozí. Ale
alespoň v České republice musíme přestat démonizovat kohokoliv, kdo si
dovolí upozornit na chyby, které se dějí v Bruselu. Démonizace a
mccarthistické postoje vyvolávají opačné reakce a mnozí pak skutečně
začnou nenávidět Evropu jako celek. Ale proč bychom měli nenávidět Evropu?
Jenom protože pár hlupáků není schopno přemýšlet kriticky a chovat se
tolerantně?

Západní svět je ohromen vlnou nařčení ze sexuálního obtěžování. Jde
zejména o umělecké a sportovní kruhy. Bylo odhaleno bolavé místo naší
civilizace, nebo jde o nafouklou věc?

Pokud se odhalují chlípné praktiky, není nikdy pozdě. Myslím, že by
nebylo od věci, aby i v České republice vícero žen našlo odvahu oznámit
sexuální delikty proti nim.

Tímto se ovšem neřeší velký, možná hlavní problém naší civilizace,
tedy nespokojenost mužů a žen s jejich rolí v současné společnosti.
Možná nějaká řešení jsou, o kterých se dokonce i mluví, ale stále se
málo koná. Řešení ale nesmí být založené na sociálním inženýrství,
protože víme, že sociální inženýrství v dějinách vždy vyvolalo
ještě větší zmatky. Věřím, že budoucí evropské generace najdou síly
reformovat současnou rodinnou legislativu, aby byla více adekvátní
potřebám společnosti. Teď ale jsou konzervativci velmi silní, tak v
nejbližších časech o nějakých reformách rodinného práva je těžké
snít.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Jednání EU s Tureckem se chýlí ke konci. Zaplatíme prý tři miliardy euro

S různými očekáváními začal dnes v Bruselu mimořádný summit Evropské
unie a Turecka k uprchlické krizi. Zatímco Unie chce od Ankary především
závazek, že to bude hlavně ona, kdo zastaví další příliv uprchlíků na
evropský kontinent, Turecko přišlo podle všeho s požadavkem na další tři
miliardy eur pomoci od Unie a zrychlené uvolnění vízového režimu pro
turecké občany cestující do EU.

Uvnitř evropské osmadvacítky také nepanuje jednoznačná shoda ohledně
uzavření takzvané migrační balkánské trasy – německá kancléřka
Angela Merkelová se nadále vyslovuje proti „jednostranným“ iniciativám a
spoléhá na společnou dohodu s Tureckem.

Turecký premiér Ahmet Davutoglu dnes nabídl, že Turecko začne z řeckých
ostrovů přebírat zpět migranty, kteří tam nelegálně dorazili. Podmínkou
je ale nejen rozhodnutí Unie spustit rozsáhlý projekt přesídlení syrských
občanů s právem na azyl EU přímo z Turecka, ale i poskytnutí dalších
tří miliard eur (přes 80 miliard Kč) do roku 2018 ke stejné částce
domluvené už loni v listopadu. Za intenzivnější tureckou pomoc s řešením
evropské migrační krize žádá údajně také uvolnění vízové povinnosti
do letošního června a otevření nových přístupových kapitol.

Celý text naleznete zde.

Merkelová před zahájením summitu zdůraznila, že cílem je dosáhnout
výrazného snížení počtu migrantů ve všech státech EU, tedy i v Řecku,
kde se v důsledku omezení příjmu uprchlíků v zemích na balkánské cestě
běženci začali hromadit. Potřeba je tak podle ní „trvalého řešení“.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Pentagon předpovídá vysokou vojenskou aktivitu Ruska v roce 2016

Pentagon předpovídá „vysokou úroveň vojenské aktivity Ruska“ v roce
2016, řekl ve středu na slyšení v americkém kongresu ředitel Defense
intelligence agency Ministerstva obrany USA (DIA) Vincent Stuart.

„Rusko uskutečňuje svoji vojenskou aktivitu na historické úrovni," řekl.
Podle jeho slov se to týká „provádění operace v Sýrii, neustálé
účasti v událostech na Ukrajině a rozšíření vojenské přítomnosti v
Arktidě". Kromě toho se jedná o činnost Ruska v kosmickém oboru a v
kyberprostoru.

„V minulém roce Rusko aktivně provádělo vojenská cvičení a činilo
agresivní kroky směrem k rozvoji svých ozbrojených sil. Předpokládáme,
že taková vysoká úroveň aktivity bude zachována v roce 2016," řekl.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Pentagon hlásil ztrátu meteorologické družice

Velení kosmických sil USA (AFSPC) sdělilo, že se ztratil nový
meteorologický satelit, který přibližně dva roky fungoval na oběžné
dráze kolem Země, píše informační vydání Spacenews.

Spojení se satelitem Flight 19 bylo přerušené 11. února.

Přístroj byl vyroben na obrannou objednávku firmou Lockheed Martin a byl
vypuštěn v dubnu 2014. Na oběžné dráze měl odpracovat nejméně 5 let. Je
součástí kosmického programu Pentagonu a byl určen na předpověď počasí
za účelem plánování vojenských operací.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Trump označil Fidela Castra za brutálního diktátora

Nově zvolený americký prezident Donald Trump nazval vůdce kubánské
revoluce Fidela Castra diktátorem a slíbil, že se bude snažit pomoci Kubě k
dosažení blahobytu.

„Byť tragédie, smrt a strádání, které byly způsobeny Fidelem Castrem,
nemohou být smazány z paměti, naše administrativa udělá vše proto, aby
kubánský lid mohl nakonec zahájit svou cestu ke svobodě a prosperitě,"
oznámil Trump.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Zbraň! Zbraň! Trump zažil na pódiu horkou chvíli. Promlouvá, co mu to
způsobilo

Republikánský prezidentský kandidát Donald Trump zažil ve městě Reno ve
státě Nevada velmi rušný večer. Z pódia ho odvedli dva agenti tajné
služby poté, co zazněl výkřik „zbraň“ a dav na mítinku začal
panikařit. Informovala o tom agentura AP. Nakonec se však ukázalo, že
údajný útočník u sebe žádnou zbraň nemá. Jen protestuje proti muži,
kterého považuje za „diktátora a fašistu“. Serveru britského deníku
The Guardian poskytl exkluzivní rozhovor.

Donald Trump se na mítinku v Renu pořádně zapotil. V sobotu večer hovořil
k voličům, když se najednou ozval nebezpečný křik: „Zbraň! Zbraň!“ V
tu chvíli k Trumpovi přistoupili dva agenti a co nejrychleji ho odvedli od
mikrofonu. „Běžte!“ postrkovali ho. O incidentu informovala agentura AP.

Ukázalo se však, že údajný útočník žádnou zbraň neměl. Měl jen
transparent namířený proti Donaldu Trumpovi. Příznivcům amerického
miliardáře se to ani trochu nelíbilo a dali mu to patřičně najevo. Podle
deníku The Guardian šlo o třiatřicetiletého Austyna Critese. V jednu
chvíli na Trumpově předvolební akci zvedl transparent s nápisem „Republikáni
proti Trumpovi“ a v tu chvíli se ozval křik. Příznivci amerického
miliardáře se údajně na Critese vrhli a povalili ho na zem. V tu chvíli se
podle vlastních slov bál o život.

Po pár minutách se Trump vrátil na pódium a uklidňoval své příznivce.
„Nikdo neříkal, že to bude snadné, ale my se nenecháme zastavit! Nikdo
nás nezastaví,“ hřímal před publikem.

Celý článek najdete zde.

Austyn Crites byl šest let registrován jako republikánský volič, ale s
Trumpem se prý nemůže ztotožnit. Svým vystupováním mu Trump připomíná
klasického „diktátora“ a „fašistu“. Stačí se podívat, jak se
vyjadřuje o muslimech, Mexičanech nebo o ženách. Proto Crites zašel dokonce
tak daleko, že několik hodin pomáhal ve volební kampani Clintonové.
Rozhodně prý nepatří mezi příznivce demokratky, ale věří, že je to
jediný člověk, který může zastavit Donalda Trumpa na cestě do Bílého
domu, a to je to, oč tu běží.

Ačkoli si tím nemůže být jist, zdálo se mu, jako by na něj Trump ukázal,
načež se na něj příznivci republikánského kandidáta vrhli, kopali do
něj a prý ho dokonce drželi za varlata. Oddechl si teprve ve chvíli, kdy ho
z místnosti odváděla policie. „Příznivci Trumpa na mě koukali jako na
démona,“ kroutil hlavou. Ale neviní je z toho, jsou to jeho spoluobčané. Z
probouzení nenávistných nálad viní Trumpa.

„Bolí mě srdce z toho, co by mohl ten národ učinit tím, že ho zvolí...
Toto vědomí mě bolí mnohem víc než jakákoli fyzická rána,“ uzavírá
Austyn Crites.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Jen co vyžehlila jeden průšvih, vyvstaly dva další. Hillary Clintonová se
nezastaví

FBI nakonec Hillary Clintonovou stíhat nebude, ale přesto se na prezidentskou
kandidátku demokratů v posledních dnech valí jedna pohroma za druhou.
Naposledy vyšlo najevo, že nechávala tisknout svoji hospodyni dokumenty
obsahující citlivé informace a se svým rivalem Berniem Sandersem uzavřela
před vnitrostranickými primárkami „pakt o neútočení“.

Jednou z hlavních postav „e-mailové aféry“ Hillary Clintonové je
překvapivě také její hospodyně filipínského původu Marina Santos.
Tehdejší šéfka americké diplomacie totiž Santosovou zdaleka nepověřovala
jen úkoly, které souvisí s úklidem jejího domu ve Washingtonu, jež je
označován jako Whitehaven. Santosová si pravidelně zpestřovala fádní
luxování, utírání prachu či zalévání květin také tisknutím
důležitých vládních dokumentů. A to přesto, že neměla bezpečnostní
prověrku.

„Filipínská babička“ si tak mohla přečíst návrhy projevů, pomocné
poznámky před telefonickými hovory s vůdci z celého světa a další
důvěrné informace ministerstva zahraničí, za které by nejenom novináři
platili zlatem. Konkrétně tak Santosová v roce 2012 dle uniklých e-mailů
tiskla dokumenty, které se zabývaly novým prezidentem Malawi, v dubnu
stejného roku zase e-mail s předmětem „revize k dohodě s Íránem“. Oba
tyto e-maily byly označeny za „důvěrné“.

Jak píše New York Post, přes všechny výše uvedené informace nebyla
Santosová nikdy požádána, aby FBI předala svůj počítač, ze kterého
tiskla důvěrné dokumenty. „Vše rovněž nasvědčuje tomu, že Santosovou
FBI ani nepovažovala za klíčového svědka a nevedla s ní žádný
formální rozhovor. Přitom právě filipínská služebná Clintonové by
mohla velmi dobře vědět, kam se ztratil Apple MacBook a USB flash disk,
které obsahují archivované e-maily,“ míní New York Post.

Nemenší pohoršení vzbuzují mezi americkými voliči také další
závažné informace, které vnášejí více světla do údajně „lítého“
souboje mezi Hillary Clintonovou a Berniem Sandersem ve vnitrostranických
primárkách. Ze zveřejněných dokumentů na serveru WikiLeaks vyplývá, že
oba prezidentští kandidáti spolu před primárkami uzavřeli „pak o
neútočení“. Když se jednou Sanders až příliš otevřeně vyjadřoval o
bohatství Clintonové, členové jejího týmu poukazovali na „porušení
dohody“.

Jak uvádí New York Post, kritický e-mail odeslal vedoucí kampaně
Clintonové Robby Mook 26. května 2015 předsedovi kampaně Johnu Podestovi. V
e-mailu s předmětem „Kritika Sanderse“ Mook konkrétně uvádí, co se mu
na výrocích Sanderse nelíbilo, a upozorňuje na to, že podobné komentáře
nejsou v souladu s uzavřenou dohodou. „Bylo by dobré na to Sanderse
upozornit prostřednictvím jeho spojence, zákonodárce Petera Welche,“ psal
Mook v e-mailu.

Sanders krátce před tím hovořil o bohatství rodiny Clintonových v
rozhovoru pro televizi. „Nebudu tady odsuzovat Hillary a Billa Clintonovy za
to, že si vydělali obrovské množství peněz. Nicméně mohu říci, že
tolik peněz vás může izolovat od reálného světa,“ konstatoval velký
kritik Wall Street coby symbolu „zhýralého kapitalismu“ Sanders, který
byl svými příznivci vnímán jako představitel levicovějšího křídla
demokratů a alternativa vůči Clintonové, jež byla považována za
zástupkyni „establishmentu“. Buď jak buď, předchozí materiály, které
server WikiLeaks publikoval, FBI za důvod ke stíhání nepovažuje a
Clintonová si tak může prozatím oddychnout a soustředit se závěr své
kampaně.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Peskov: Putin nařídil, aby pokračovala práce zaměřená na zmrazování
těžby ropy

Ruský prezident Vladimir Putin nařídil, aby práce s největšími zeměmi
těžícími ropu pokračovala, protože prozatím nedaly všechny jasně najevo,
co si myslí o myšlence zmrazení těžby ropy, prohlásil tiskový mluvčí
hlavy státu Dmitrij Peskov.

„Bylo zdůrazněno, že je samozřejmě ještě třeba pokračovat v práci i
s dalšími velkými výrobci, mají se na mysli země, protože stále ještě
není jasné, jaký je postoj řady zemí-výrobců ropy", řekl Peskov
novinářům, když komentoval průběh porady prezidenta s naftaři a postoj
hlavy státu k zachování těžby ropy na úrovni ledna roku 2016.

„Současně s tím, že mnohé země se už připojily, o čemž rovněž
včera hovořil (ministr energetiky Alexandr) Novak, stále přece jen existují
země, které ještě nedaly tak docela jasně najevo, co si o této myšlence
myslí", řekl Peskov.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí