Question:
Zločinci, teroristé, blázni... Milan Chovanec mezi lidmi bez okolků o
imigrantech. Naštvaní občané se možná divili

REPORTÁŽ Desítky většinou starších lidí se v Berouně zúčastnily
besedy o migraci, na kterou dorazili ministr vnitra Milan Chovanec a poslanec za
ČSSD a místopředseda bezpečnostního výboru Sněmovny Richard Dolejš.
Padala nesmlouvavá, tvrdá čísla a informace, které nebyly vůbec
optimistické. „Snažit se řídit ministerstvo pouze z budovy ministerstva
bez zpětné vazby od lidí je cesta do pekel. Je potřeba slyšet názory lidí.
Debata s lidmi je osvěžující, daleko příjemnější než debata v
Poslanecké sněmovně,“ uvedl na samý začátek Chovanec a pak už se plně
věnoval migrační krizi.

„Migrační krize, tak jak ji dnes zažíváme, je otázkou, která neodezní
za týden, za měsíc, za rok, ale pravděpodobně ani za pět let. Je
součástí lidských dějin a teď je takový výkyv, zahuštění prostorů,
příchod lidí z oblastí, odkud jsme v minulosti nebyli zvyklí, že
přicházejí. Evropa se od začátku vydala cestou, která z pohledu České
republiky a z partnerských zemí V4, nebyla šťastná. My jsme nemohli řešit
povinné kvóty, nemohli jsme řešit otevřenost, politiku vítání bez toho,
aniž bychom byli schopni zabezpečit vlastní hranice, aniž bychom nebyli
schopni vědět, kdo vlastně přichází.

Čas nám dal za pravdu

My jsme celý rok říkali partnerům v Německu, ve Francii, ve Švédsku, že
tato cesta vede do pekel. To není cesta, která může fungovat. Čas nám dal
za pravdu a my jsme se dali na osmiměsíční cestu někam, odhlasovali jsme si
povinné kvóty, 160 000 lidí, které máme přerozdělit v rámci Evropy proti
jejich vůli a proti tomu, co umožňuje evropské právo, abychom k dnešnímu
dni přerozdělili 600 lidí. Systém kvót, jak byl nastaven, je nefunkční.
Evropa si to dnes uvědomuje, ví, že systém selhal, hledají se konečně
jiná řešení. Tím je jasná definice, co je to vnější hranice, že ji
musíme chránit. Že nemůžeme jít cestou tzv. zelených hranic, kde k
ostatním nečlenským zemím Schengenu máme louku, bez jakékoliv překážky
se dá hranice přejít; prostě hranice je pořád hranice. A my jsme tu naši
českou hranici vstupem do Evropy posunuli z Rozvadova a z jiných částí
republiky, z jižní Moravy, z jižních Čech, z Libereckého kraje a dalších,
jsme ji prostě posunuli dál – k Řecku, Itálii, Polsku, Slovensku.“

Pochvala Slovákům

„Když se podíváte na ochranu hranice, jak ji chrání například Slováci,
podíváte se na hranici mezi Slovenskem a Ukrajinou, tak to je ukázka, jak by
hranice měla vypadat. Slováci tam vynaložili obrovské finanční prostředky,
obrovský lidský potenciál a ta hranice je skoro vzorová,“ pochválil naše
východní sousedy ministr vnitra Chovanec. „Já jsem se tam byl podívat a
tam vidíte, jak ta hranice má vypadat. Slováci, jsem přesvědčen, ví o
každém člověku, který tu hranici přechází. A je jedno, jestli ji
přechází na hraničním přechodu, nebo na tzv. zelené hranici. Kombinace
lidského potenciálu, lidské síly a technického zabezpečení jednoznačně
ukazuje, že to má mysl.

Turci přišli na jednání EU s tím, že chtějí další tři miliardy euro
nad rámec těch tří a že by chtěli urychlit vstupní proceduru směrem k
plnohodnotnému získání členství v EU, což samozřejmě znamená i
bezvízový styk. Cesta dlouhodobé smlouvy s Tureckem bez toho, abychom si
řešili ochranu vlastní hranice nemůže fungovat. Krátkodobě zafungovat
může, ale máme-li něco platit, chceme vědět za co platíme a že to má
nějaký efekt. Před několika málo dny jsem byl v Makedonii a ten proud
migrantů neslábne. Počet lidí z Turecka, který přichází do Řecka, nebyl
o moc nižší; a naopak ve srovnání s minulou zimou je podstatně vyšší.
Tam se jasně ukázalo, že ten migrační proud neslábne. Výsledek dohody s
Tureckem musí být jasná, počítatelná čísla. To znamená, že se ten
proud zastaví úplně, nebo se výrazně zkoriguje.“

Řecká černá díra

„Vedle toho je pozice Řeků a Italů. My jsme je dlouhodobě žádali, aby
plnili své povinnosti, především Řeky. Do Řecka odešlo několik miliard
českých korun jako pomoc migrační krizi v minulých letech. Chtěli jsme
znát, co s těmi penězi Řekové provedli. Zatím stále od nich posloucháme,
že máme být solidární. No, my solidární jsme. Za loňský rok z českého
rozpočtu na pomoc řecké policii odešlo deset milionů korun. Poprvé po
šesti měsících, kdy jsme se Řeků ptali, co po nás chtějí, tak poprvé v
prosinci loňského roku nám poslali žádost o konkrétní pomoc. V polovině
prosince přišla žádost, první týden v lednu tam šla pomoc za 4,5 milionu
korun. A následně měsíc potom jsme se dozvěděli, že řecký ministr
říká, že země V4 pouze kritizují a neposlaly ani deku ani policistu. Tak
říkám, že v tom kamionu bylo dek dva tisíce. A byly tam stany a další a
další věci. My se nemůžeme dohadovat s Řeky a Italy, my potřebujeme
jednotnou a jasnou akci.“

Malá Makedonie proti velké Evropě

„Když jste v té malé Makedonii, to je země, která má dva miliony lidí.
V současné době jsou připraveni za Evropu řešit ten migrační problém.
Vytvořili na hranici bariéru, propouštějí Syřany, Iráčany, nyní už jen
Syřany z oblastí, kde je válka. Tato malá země s 12 000 lidmi v policejním
sboru nemůže toto všechno vyřešit bez jasné pomoci Evropy. A ti Makedonci
nám říkali – my nevíme, co ta Evropa chce. My slyšíme názory Němců,
Rakušanů, V4, každý je jiný, a hlavně, když se podíváte na to, co
říkali Němci a Rakušané před třemi, čtyřmi měsíci, je to jinak než
teď. Tak nám, proboha, řekněte, co chcete. My chceme jasné slovo,“ uvedl
dále Chovanec. Historie nás podle ministra vnitra učí, že jakékoliv
soustátí, jež vzdalo ochranu své hranice, tak takováto země nebo říše
či unie nemá šanci na přežití. „Jsme přesvědčeni, že je nezbytně
nutné budovat společné policejní evropské síly. O síle 600 či 1000
mužů, to je velmi zanedbatelný počet, ten nebude nic moc řešit. Češi
byli první v Maďarsku, ve Slovinsku, byli jsme jedni z prvních v Makedonii.
Všude tam slouží naši policisté a policistky. V Některých zemích
sloužila česká armáda. Na rozdíl od 27 Čechů, kteří jsou na hranici
makedonsko-řecké, tak je tam sedm Rakušanů. Když se podíváte na to, že
si Rakousko dohodlo přibrzdění migračního toku právě s těmito zeměmi,
tak já bych tam na té hranici očekával minimálně také počet v
desítkách rakouských policistů a v té době jich tam bylo sedm. Musíme
přestat dělat tolik summitů, tolik o těch věcech debatovat, ale přicházet
s konkrétními opatřeními.“

Připravené jen tak něco nepřekvapí

„V úterý zahajujeme cvičení na česko-rakouském pomezí. Bylo to
vyvoláno tím, že před několika týdny byli avizováno, že pokud se
nepovede dohoda s Tureckem, že se přibrzdí migrační tok mezi Rakouskem a
Německem; a my nechceme čekat, až se ten tok přesune z Rakouska přes
Českou republiku. Chceme deklarovat veřejnosti, že jsme připraveni, chceme
dokázat veřejnosti, že ty věci cvičíme a další cvičení, které bude po
tomto následovat, bude tuším dvanáctého, kdy to bude ve středních
Čechách na zvládání většího počtu migrujících. To znamená, pokud by
se něco takového stalo, budou tito lidé zadrženi na hranici, budou
identifikováni, registrováni; a pokud by ten počet přesahoval únosnou
kapacitu jižních Čech a jižní Moravy, tak by krátkodobě byli převáženi
do vnitrozemí a následně vraceni do Rakouska. Je to operace v řádu 10,
maximálně 14 dnů, střední Čechy na to cvičí, ostatní kraje na to budou
cvičit v budoucnu. Vedle toho jsme se dohodli s panem hejtmanem, že na podzim
bychom tu dělali velké cvičení integrovaného záchranného systému, které
bude reagovat na vládou schválený materiál a to jsou jednotlivé vidy
ohrožení ČR v rámci teroristických výzev. Vy jste sice kraj vnitrozemský,
na druhou stranu jsou tu významné zdroje pitné vody, jste kraj tranzitní,
kde by ta migrace procházela směrem dál na západ. Takže ve spolupráci s
dalšími dvěma kraji, které jsou hraniční, chceme realizovat na podzim tuto
akci.“

Na nohou snad celý svět

Co nás čeká do budoucna? K tomu Milan Chovanec řekl: „Když se povede
ucpat tu balkánskou cestu a vyztužit Makedonii a když se povede poskytnot
Makedoncům pomoc, aby tam zafungovala ta mezinárodní pomoc, oni ji opravdu
potřebují, technickou, finanční, lidskou, tak se nám nakrásně může
stát, že se nám vrátí migrace přes Itálii. Pořád je tady Maghreb,
pořád jsou tady státy Afriky, odkud ta migrace přichází. Můj přítel,
maďarský ministr vnitra, mi říkal, že za loňský rok zaregistrovali přes
400 000 migrantů přes Maďarsko ze 103 zemí. To není migrace ze Sýrie a
Iráku. To je prostě migrace, která se zvedá, která má ambici houstnout.
Když čtete v médiích ty dva Iráčany, tak říkají – my jsme vůbec
nemuseli odcházet, ale šli jsme proto, že šli i ti ostatní. My musíme
jasně vyslat signál, že v Evropě pro všechny místo není. Jsme připraveni
pomáhat opravdovým válečným obětem. Otázka je, kdo je válečný
uprchlík, přes kolik bezpečných zemí ten člověk musí projít, aby ten
status neztratil. I to je otázka, na kterou si Evropa musí odpovědět. Já
jsem přesvědčen, že ti lidé musí zůstat v nejbližší bezpečné zemi.
Je to Turecko, pokud ne, tak Řecko, pak Srbsko, Chorvatsko, Rakousko. Ale vize
těch lidí je dojít do Německa, do Švédska. To je 99 procent, kteří tam
chtějí dojít.“

Co všechno ještě (ne)víme

„Víte, co mne nejvíce děsí? Za loňský rok došlo do Švédska téměř
200 000 migrantů. Některá čísla říkají 160 000, některá 180 000. Sami
Švédové říkají, že pouze 20 procent podle těch odhadů – jiní
říkají 40 procent, ale to je jedno, jestliže je jen polovina lidí
registrována. Nám se Evropou prožene 100 000 lidí a my vůbec nevíme, kdo
jsou, odkud přichází, jaké mají úmysly; a to je to, co kritizujeme od
počátku. Neustále chceme akcentovat bezpečnostní rizika migrace. Když jste
s těmi policisty ve Slovinsku, Makedonii, tak oni tam reprezentují Českou
republiku a že to vyslání těchto pár lidí dělá tak dobré jméno České
republice, že se to málokdy jakémukoliv politikovi povede. Jak si Makedonci
dodneška pamatují, že jsme byli jedni z prvních, kteří jim pomohli po
zemětřesení, tak si za deset patnáct let budou pamatovat, že Češi byli
jedni z prvních, kteří poslali pomoc. Tito policisté a policistky
přicházejí a říkají – kdybyste viděli ty fotky z mobilů, tak my
potřebujeme vidět, kdo sem přichází. V Maďarsku byly plné příkopy u
silnic mobilů, které ty lidé vyhazovali. Když se do nich podíváte, tam
jsou fotky pochodování pod černým praporem, torza lidských těl, válečné
výjevy – my přece potřebujeme vědět, kdo přichází.

Jenom naivní člověk si může myslet, že v milionu lidí, kteří
přicházejí nejsou zločinci, nejsou potížisté, nejsou lidi psychicky
nemocní a nejsou teroristé. Jsou tam. Jestli je jich jedno procento, tři
procenta, to my nevíme, protože nejsme schopni ty lidi zaregistrovat. Nevíme,
kdo jsou. A to je to, co celou dobu vyčítáme Řecku. My chceme po Řecích,
aby hot-spot byl funkční, aby bezpečnostní pohovor nebyl ve smyslu: Jste
terorista? Nejste. Dobře, na shledanou. To přece nemůže fungovat. Tam musí
přijít člověk, který má doklady, ty se musí ztotožnit, s tím člověkem
se musí vést pohovor. Musí ho dělat někdo, kdo zná jeho rodný jazyk, kdo
umí odlišit, jestli je to člověk z té části Sýrie, nebo není, nebo zda
to vůbec není Syřan; a teprve potom, když zjistíme, jestli je to opravdu
uprchlík, tak se o něj jako o uprchlíka postarat. Do té doby ten člověk
musí být omezen na svobodě. Evropa si musí kousnout do dvou kyselých jablek.
Bývali jsme více za černou ovci, nyní se ta doba nachyluje k tomu, že nám
dávají za pravdu, ale spíš tu pravdu přinášejí sami, než by řekli, že
jsme ji měli my, ale to je ve své podstatě jedno. Důležité je, aby ta
pravda vyšla najevo.“

Je libo identitu?

„Jestli ten člověk přijde, je nutné jej zavřít. Omezit jej na svobodě
do doby, než se vyřeší, kdo je a jestli opravdu je to on. Když na to
vrhneme veškeré síly, tak ten proces může být v řádu dní. To nejsou
měsíce ani týdny. Jen nám musí Řekové a Italové říci, kolik od nás
chtějí lidí. Zatím v Řecku působí 11 našich policistů. Když zjistíme,
že je to ekonomický migrant, tak toho člověka musíme vrátit bez toho,
abychom mu umožnili se volně pohybovat po Evropě. Pokud tyto věci věci
nejsme schopni zajistit – a k tomu měly sloužit hot-spoty, které nemohou
být průtokové zařízení, kam přijdete, dáte tam nějaké doklady, které
ani mnohdy nemáte, a získáte řecký dokument – Řekové dnes vydávají
čtyři druhy dokumentů. Jste vyfocen, zaplatíte si cestu na pevninu a jdete
dál do Evropy s tím, že jste případně získali i novou identitu. My jsme
zachytili lidi, kteří měli v kapse irácký pas a v ruce měli řecký
dokument, že jsou Syřani. Na úplně jiné jméno. Když se naši policisté
ptali: „Jak se vám to povedlo?“ tak oni na to říkali, že oni pasy vůbec
nechtěli. Víte, kde je problém? Když jednou v Řecku dostanete doklad, že
jste Syřan s nějakým jménem, tak už jste Syřan na věčné časy. Už
nejste nikdy v životě schopni toho člověka identifikovat a najít. Nebo jen
velmi, velmi složitě. Robert Kaliňák vyprávěl o člověku, který měl
čtyři identity. Procházel Evropou, zachytili jej v nějaké romské osadě u
Košic, kde byl ubytován u nějakých lidí. To přece není možné, aby měl
čtyři identity. Tomu člověku musí být sňaty otisky, ty musí být v
centrální databázi a Evropou pak musí procházet s touto identifikací.
Jinak nejsme schopni řešit naši bezpečnost,“ pokračoval Chovanec.

„Pomáháme lidsky, finančně, materiálně, radou, ale nemůžeme hlasovat
pro nesmysly, nemůžeme se utápět v takzvané bezbřehé solidaritě. Musíme
být schopni nést následky svých činů. Když se podíváte na situaci v
Německu i v ostatních evropských zemích, tak jediný výsledek této
politiky bezbřehého vítání je nárůst takzvaných hnědých hnutí, ať je
to Le Penová ve Francii, nově Kotleba na Slovensku, nebo když se podíváte
do Holandska na Wilderse. V každé zemi se rodí takovéto nové hnutí.
Francouzi byli nadšeni, jak Le Penovou zastavili dvoukolovými volbami. Ale
budou volby do Evropského parlamentu a ty dvoukolové nejsou, a tak se může
stát, že nám zhnědne i ten Evropský parlament. Takže buď přesvědčíme
občany evropských zemí, že to myslíme dobře a dokážeme to řešit, anebo
se nám stane to, že lidé nás vymění za jednoduchá řešení – a bude to
naše vina.“

Tanečky kolem dvacítky Eritrejců

„Stalo se, že byla akce, kde se scházeli ministři vnitra. V odpoledních
hodinách mělo být setkání zástupců zemí na balkánské trase včetně
Turecka. Ti lidé přijeli, byli tam Turci, bylo to na začátku debat, co s
tím a jak nám mohou pomoci. Po hodině se zástupce EU omluvil, že už nemá
čas, že musí do Itálie, kde má prvních 19 realokovaných. Takže odjel do
Itálie, kde letadlo italské armády odváželo 19 Eritrejců do Švédska,
Bylo tam více politiků než těch realokovaných. Všichni jim zamávali,
popřáli nový život; a tři týdny potom, kdy jsme měli těch prvních 19
lidí ze 160 000 plánovaných a 600 opravdu realokovaných, tak Švédsko
řeklo, že je plné. Že chce, aby se realokovalo jinam. V Evropě se řeší
politika formou takzvané politické korektnosti. To znamená, že ty
nepříjemné věci se neříkají. To musí skončit. Evropa musí začít
táhnout za jeden provaz. A chci pevně věřit, že tento summit se k tomu
nějak přiblíží, ale začátek jednání, kdy Turci chtějí další 3
miliardy eur, mi nahání trochu strach, jak to vlastně bude.“

Mrazivá realita

„Jaká je realita? 160 000 lidí přišlo od začátku roku do Evropy. Oproti
loňským či předloňským zimám je to číslo několikanásobné.
Jednoznačně se ukazuje, že proud pokračuje. Další problém, který nám
vzniká, je Afghánistán, kde 1,5 milionu Afghánců je mimo domov a znovu zde
akcelerují boje. V Afghánistánu se vytvořila velice funkční síť
převaděčů směrem do Evropy. Musíme tedy řešit i tu afghánskou cestu,
nejen Sýrii či Irák. Vedle toho je tu Afrika, Magreb, Maroko, další země,
kde se lidé budou chtít tlačit do Evropy také. Ona je to pak davová
psychóza. Já jsem byl nedávno v Keni. Tam když vidíte sebe modernější
budovu nebo sebe ubožejší domeček, skoro chatrč, tak mají jedno společné
– mají anténu. Myslet, že ti lidé nemají informace, je holý nesmysl. I
tam funguje internet, Twitter a Facebook a nedej bože, aby si ti lidé jednou
řekli nebo dostali informaci, že Evropa zavírá. Tak ten tlak bude enormní.
Já bych strašně přál svým nástupcům, ministrům vnitra, kteří přijdou
po mně, aby si říkali – ono všechno špatné se vyřešilo, migrace se
vyřešila...

Spíše se však obávám, že doba bude složitá, protože i v té Keni lidé
debatují nad tématem El Ňiňo, nedostatek vody, odchod jinam za lepším
životem. Když se podíváte jenom v té Keni, kolik jde kolem druhé, třetí
hodiny malých dětí ze škol, to jsou stovky a stovky malých kluků a holek,
stovky a tisíce mladých Keňanů, kteří za pár let budou mít děti a
vzhledem k tomu, že dnes je tam moderní léčba, dětská úmrtnost je
nižší, než byla, tak tam vidíte obrovský boom porodnosti. A ti lidé,
pokud se tam zhorší klimatické podmínky, tak budou mít tendenci do Evropy
nebo kamkoliv do světa, kde ta voda bude, odcházet. To znamená, že se může
stát, že, co dnes zažíváme jako migrační vrchol, bude pro mé nástupce
slabý odvar. A buď se teď naučíme řešit ochranu své hranice a budeme
připraveni na věci budoucí, anebo se můžeme dočkat ještě větších
problémů, než v jakých jsme teď,“ ukončil svou úvodní řeč Chovanec.

NATO versus NATO

A nastaly dotazy. Starší pán: „Chtěl bych pana ministra upozornit, že
migrační krize má zajímavé podhoubí; a jak byla zlikvidována první
Tsiprasova vláda. Další rošáda s ruským letadlem nad Tureckem. Je to
směšné a zákeřné. Řecku je nutné odpustit část dluhů a umožnit, aby
nebylo na kolenou. Jestliže mezi Řeckem a Tureckem je šest kilometrů moře a
Řecko si na přání Německa a Francie nakoupilo například lodě a ponorky,
které se do těch úžin nedostanou, o tom by se mělo mluvit...“

Chovanec na to reagoval slovy: „Řecko se samo rozhodlo vydat obrovské
peníze na zbrojení. A zbrojili proti jiné zemi v NATO, proti Turecku. Když
se podíváte na evropské spory, tak Makedonie nemůže vstoupit do EU kvůli
svému názvu a sporům s Řeckem. Řekové by měli ukázat alespoň nějakou
míru pokory tím, že zaplatí své dluhy, a když je neplatí, tak alespoň
vytvoří funkční záchytné zařízení. My je o to prosíme přesně rok. V
minulosti jsme jim dali 450 milionů eur, což je skoro 10 miliard korun na
řešení migrační krize. Teď přišel premiér Řecka si říci o dalších
400 milionů eur. Nechť je má, ale aby byly výsledky. Když naše vláda
uloží Ministerstvu vnitra nebo obrany vytvořit hot-spoty, tak je do třech
měsíců vytvoříme a troufám si říci, že za třetinové náklady. Kde je
vůle, cesta se najde. Ale v Řecku ta vůle prostě není. Jestli ministr
vnitra poté, co si od nás vezmou 10 milionů korun, a poté, co jim tam
pošleme za 4,5 milionu materiál, řekne na adresu ČR, že jenom kibicujeme a
nepomáháme, tak já tam nevidím ani špetku pokory. Mohl bych vám ukázat
čtyři pět mailů, co jsme Řekům posílali: Co chcete? Lidi, peníze,
materiál? Rok... Odezva? Nula. Stejné dopisy šly do Itálie. My jsme Řekům
určitě připraveni pomoci, ale oni musí projevit elementární vůli, že
Evropě chtějí pomáhat. Nemůže to být o tom, že pošlou migranty směr
Evropa a víc je to nezajímá. Uvědomme si, že dnes na řeckém území je 30
000 migrantů. To je dvoudenní kvóta, kterou do Evropy posílali. A Řecko už
se hroutí z 30 000? Kde je závazek Řecka, že na svém území vybuduje
záchytné zřízení pro 60 000 lidí? Já jim nechci škodit, já chci za
naše peníze nějaké výsledky. Že nás nepochválí, že jim pomůžeme, to
čert vem, ale alespoň určitou míru pokory a snahy – to tam nevidím.“

Volba: 170 euro za měsíc nebo za den

Další dotaz byl od muže středního věku, evidentně naštvaného: „Jaké
procento znásilněných a unesených žen je pro vás únosné, A také bych
chtěl nějakou pokoru od vás, protože nás se to dotkne nejvíce!“

„Pro mne únosná míra znásilnění a obtěžování českých žen je na
úrovni nula procent. Žádná,“ uvedl rozvážně ministr Chovanec. „V
České republice je nyní 70 migrantů. V Bělé-Jezové je nyní 9 lidí. Jsme
jednou z nejméně migrační krizí postižených zemí a to je i tvrdým
přístupem k vymáhání práva. My si na své území nikoho neprověřeného
nepouštíme. Ani jednoho člověka. Zavázali jsme se k přijetí 1600
migrantů, u čehož jsme byli zčásti přehlasováni, tak jsme se dobrovolně
zavázali, že přijmeme 1100 lidí. Do dnešního dne jsme nebyli schopni
nikoho přijmout, protože Řekové a Italové si neplní podmínky toho
projektu a nejsou schopni nám předat migranty, kteří by byli prověřeni a
které bychom mohli převzít. Zatím jsme tedy nepřijali nikoho.

Přijelo z domluvených 154 křesťanů na bázi dohody křesťanské obce se
státem, to není projekt státu, tak přijelo zhruba 50 lidí. Já nevím,
jestli tady zůstanou, nebo nezůstanou. Podobné projekty byly v Polsku, kam
přijelo 150 křesťanů. K dnešnímu dni tam není žádný. Všichni jsou v
Německu a ve Švédsku. Podobný projekt je na Slovensku, kde by nyní měli
odcházet do rodin, a uvidíme, zda na tom Slovensku zůstanou, či nezůstanou.
Obávám se, že tyto projekty posunou ty migrující blíže k cílové zemi,
kam odejdou.“

„Bojovali jsme intenzivně proti kvótám. Byli jsme přehlasováni. Kdyby se
dnes znovu hlasovalo, tak si myslím, že už většina pro se nenajde. Do té
doby, než budeme schopni zjistit, že ten pan Ali, kterého nám nabízejí,
nemá kriminální minulost, že nemá vazby na Islámský stát nebo na jinou
teroristickou organizaci, tak buďte ubezpečen, že se na území České
republiky nedostane. Myslím si, že podle evropského práva není možné tu
migrující osobu držet na území státu, kde nechce být, a celkový pokus o
kvóty skončí tím, že ti lidé přijdou do ČR, jedinou motivaci budou mít,
že čerpají sociální dávku na úrovni 170 euro a oni po několika málo
dnech odejdou do cílových zemí, kde si za jeden den práce na černo
vydělají tolik, co u nás na sociálních dávkách dostanou za měsíc. Z
tohoto pohledu projekt jakýchkoliv kvót nebude fungovat.

Problém je ten, že všichni migranti na území Evropy a Schengenu budou
vybaveni dokumenty, které jim umožňují volný pohyb po Schengenu. Tam vidím
větší obavu, než v těch několika desítkách nebo stech, kteří, věřte,
budou pod kontrolou bezpečnostních orgánů. Spíš se bojím toho, co se
stane, až v Německu, ve Švédsku, Dánsku, Belgii se nebude těmto lidem
líbit, budou se vracet zpátky, nebo tu budou plnit nějaké úkoly.“

Zkreslují média islám?

Žena ve středních letech apelovala, aby se udělala nějaká práce v
médiích, nelíbí se jí zkreslování islamismu. „Když jsem studovala na
univerzitě v Bratislavě, tak tam studovali zahraniční studenti, kteří s
námi neměli žádné problémy. A teď se z nich v médiích dělá
kriminální živel.“ „Na začátku byla v médiích široká fronta na
podporu migrantů, postupem času se to nějak otáčí. Média primárně
potřebují nějaký střet. Nemyslím si, že tu vedeme souboj s islámem. My
jen chceme vědět, kdo je na našem území,“ opáčil Chovanec. „To je ta
frustrace zemí na balkánské cestě. Tam přijíždí normální turisté a
čekají ve frontě s autem, mají pas a vízum a čekají hodinu dvě tři
hodiny, až na ně vyjde řada; a vedle nich prochází stovky lidí bez
jakékoliv kontroly. My popíráme soudržnost těchto států. Nevedeme válku
s islámem. V naší zemi je půl milionu cizinců. Já chci vědět, kdo se
nám tady pohybuje, já chci vědět, že tady nemáme vznikající buňku
al-Káidy, která za půl roku, za rok, za dva, nebo za pět let udělá
teroristický útok, protože dostane pokyn z Facebooku odněkud z pouště. My
nevedeme válku se slušnými lidmi. Ale je potřeba ty lidi držet co nejvíce
blízko jejich domova, aby se vrátili. Kdo to tam obnoví, když se celá elita
Sýrie a Libye vystěhuje? Pak tam ta deziluze a chudoba bude desítky a
desítky let.

Turkovi vadí víc než Islámský stát Kurd. Turecko se dnes cítí ohroženo
nově vznikajícím Kurdistánem. Kurdové jsou zatím autonomní součástí
Iráku. Otázkou je, jak dlouho to bude trvat, než budou mít ambici se
rozkročit a získat území v Turecku a ve dalších dvou nebo třech
stávajících zemích. To je první problém. Druhý problém je Írán. Je to
země, která chtěla vždycky v této oblasti dominovat. Podívejte se, jak
zbrojila Saúdská Arábie, kolik nakoupila letadel v přepočtu na jednoho
obyvatele a zjistíte, že se přezbrojila. Proč? Oni tu enormní vojenskou
sílu neumí moc používat, protože dnes v Jemenu intervenují a výsledek
není nic moc, ale tato oblast nebude pokojná ani za půl roku, ani za rok a
možná ani za dvacet. Do toho vstupují velmoci, z jedné strany USA, z druhé
strany Rusko.

Je to jak Papinův hrnec a doufám, že se neucpe ten ventil. Islámský stát
má dnes franšízy, třeba Boko Haram v Nigérii, hlásí se k nim v Libyi. Kdo
si přečte Korán tak zjistí, že je to náboženství klidu, míru a pokory.
Jen část lidí jej zneužívá pro své cíle a staví jej tak, že ten, kdo
je nevěřící, nemá právo na existenci.“

Chmura Německa

„Když se podíváte na to, co Německo vydá na milion migrantů, tak podle
přepočtu to bude stát takové peníze, které by vyšly na 20 milionů
migrantů mimo Německo v oblastech zemí, kde ten konflikt je. Uměli bychom
zabezpečit téměř celou migrační vlnu za stejné peníze, které to dnes
stojí Německo. Spolková republika má jednu velkou chmuru. Podle Světové
banky, pokud se chtějí udržet jako ekonomika číslo jedna, musí absorbovat
v následujících pěti až sedmi letech pět milionů pracovní síly.
Otázkou je, zda ti lidé, co přicházejí, jsou tou pracovní silou. Podle
toho, co mi říkal bavorský ministr vnitra, současný stav je – 57 procent
Syřanů nezaměstnaných, 80 procent Eritrejců nezaměstnaných. Je otázkou,
zda toto je ta pracovní síla, kterou potřebují. Jestli SRN potřebuje
pracovní sílu, není nic jednoduššího, než si vytvořit pobočky
pracovních úřadů v uprchlických táborech a přímo tam si vybrat
zaměstnance včetně rodin a vytvořit nějaký letecký most do Německa. A
vyrveme ty lidi i ze spárů převaděčů. V této migrační vlně působí
pro představu zhruba 30 000 převaděčů podle Europolu. Pouze 6 zemí
včetně ČR do Europolu přispívá svými informacemi. Zbytek nepřispívá.

Válka v Sýrii je 4 až 5 let. Všechny sociologické studie tvrdí, že ti
lidé v uprchlických táborech jsou schopni vydržet tři až čtyři roky, a
pak je přepadne frustrace. Měli jsme očekávat, že se to stane. Evropa ale
na to nemá vůbec žádný typový plán. ČR má typový plán na velký
migrační tok z Ukrajiny. Jsme připraveni na to, že pokud by se tam vyhrotil
konflikt, tak z Ukrajiny přijde velké množství lidí; a pro ně jsme zemí
ne tranzitní, ale koncovou. Může se stát, že sem zamíří 10 až 50 000
lidí. To jsou typové plány, se kterými operujeme. Palec nad oběma konflikty
má dnes Rusko, se kterým se musí mluvit. Osobně se bojím ekonomicky
destabilizovaného Ruska. Ruská federace každý barel ropy, který vytěží a
prodává, tak prodává se ztrátou. Destabilizované Německo a
destabilizované Rusko je trauma pro Evropu. Otázka je, co bude pak, jestli se
nepokusí vyvézt své problémy mimo hranice. To je to, čeho bych se obával
víc než války s islámem. Islámský stát jednou porazíme. Neporazíme
myšlenku a frustraci, že po roce 1918 nevznikla Velká Arábie a neporazíme
ten sen Kurdů mít vlastní stát. A ani ambice Turecka, Saúdské Arábie a
Íránu.“

Ach to „evropské“ Kosovo

Připomínku měl pak muž ve středních letech: „Před arabským jarem jsem
tuto oblast procestoval. U Mekky v Saúdské Arábii je připraveno ubytování
až pro 3 miliony poutníků, které se využívá jednou za rok. Kdyby o to
stáli, tak by mohli ubytovat své bratry, muslimy.“ A poté zazněl ještě
poslední dotaz starší ženy: „Říká se, že jsou ti migranti zubožení,
ale když jsem přijedou, tak jsou oblečení, vezou si s sebou batoh. Kdo je
živí, kdo je vybavuje?“

Na to Chovanec odpověděl: „Podle některých odhadů je na cestě 20 až 60
milionů lidí. Jen ve vlastní Sýrii je to 6 až 7 milionů. V Turecku je 2,5
milionu lidí ze Sýrie. Malá část je v táborech, větší část je
rozprostřena po Turecku, většinou v nějakých privátech. Za 2,5 až 4
tisíce eur vás zločinecké skupiny dovezou až někam do Řecka, případně
k německé hranici.“

Dále pak hovořil o případu, kdy rodina prodala hluboko pod cenou dům a
odešla do Evropy, ale tam si uvědomila, že budou občany druhé kategorie. Z
toho prý vzniká frustrace. „Toho se bojím. Jako v případě Alžířanů
ve Francii, ta druhá, třetí generace se radikalizuje, protože s tou zemí,
kde nyní žijí, se nikdy neztotožnila, necítí se být Francouzi, takže v
pařížských vzdálenějších částech každý večer hoří auta, je tam
kriminalita. Tady vidíme, že snaha o hlubší integraci se ve Francii
nepovedla a nepovedla se ani v Itálii. Velmi složitě se daří ve Španělsku.
Myslet si, že jsme schopni integrovat několik milionů lidí... všichni,
kteří přišli, mají nárok na slučování rodin. Podle koeficientu je to
myslím krát šest až sedm. Z toho plyne, že když je tam půl milionu až
600 000 lidí bez rodin. Krát šest je tři miliony, kteří by měli přijít
už legálně do Německa. Bude velká tendence se soudit, bude velká tendence
neziskového sektoru pomáhat v těch žalobách a zatím v minulosti to bylo
úspěšné.

V minulosti přicházelo do Německa ročně 50 000 lidí z Kosova. Z toho
Kosova, kde už léta platíme policisty, soudce, státní zástupce. To jsou
jasní ekonomičtí migranti. Teď se to změnilo. Jako stratég Islámského
státu si přece rozprostřu do té vlny nějakého svého člověka, abych tu
měl svého člověka.

Ostatní si ale platí vše sami. Až se jednou ti lidé budou vracet, musí se
Evropa rozhodnout, zda jim dá peníze na cestu zpátky nebo jak jim pomůže.
Nebudou schopni našetřit tolik, aby se vrátili zpět a začali tam nový
život. Wahhábismus Saúdské Arábie je nebezpečný a pustit si do Evropy 200
mešit... myslím si, že ty peníze raději oželíme,“ uvedl na samotný
závěr půldruhahodinového setkání ministr vnitra Milan Chovanec.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Budete zlobit? Žádné dotace. Neziskovka chválící EU vypracovala
konkrétní plán

Na webových stránkách think-tanku Centre for European Reform se objevila
patnáctistránková zpráva s názvem „Mohou EU fondy podpořit budování
právního státu v Evropě?“, která vyzývá vedení Evropské unie k
přísnějšímu postupu vůči státům, které čerpají dotace, ale
nedodržují „zásady právního státu“.

Autory studie jsou šéf Transparency International EU Carl Dolan, analytička z
této organizace Jasna Šelihová a Ian Bond, šéf think-tanku Center for
European Reform, který dle informací na svém webu usiluje o to, aby „Evropská
unie pracovala efektivněji a posilovala svoji pozici na mezinárodním poli“.
Studie v podstatě reaguje na některé hlasy z Bruselu, které vyzývají k
využívání finančních pák v případě zemí, které nějakým způsobem
obcházejí zásady právního státu.

„EU je organizace založená na hodnotách, jako je respekt k lidské
důstojnosti, svobodě, demokracii, rovnosti, právnímu státu a dodržování
lidských práv, včetně příslušníků menšin,“ píše se ve zprávě s
tím, že v posledních letech byly evropské hodnoty porušovány v Polsku a
Maďarsku. „Obě země mají problémy se zajištěním nezávislosti
soudnictví a veřejnoprávních médií. Problémy se však netýkají jen
těchto dvou zemí. Populistická hnutí rostou i v dalších státech.“

Celou zprávu v angličtině máte k dispozici ZDE.

Podle autorů zprávy je zřejmé, že Evropská unie není schopna
porušování evropských hodnot a zásad právního státu účinně zamezit.
EU musí své hodnoty hájit efektivněji a lépe zajistit, aby byly
dodržovány. Zamýšlíme se proto v následujícím textu, jestli je možné
najít účinnější nástroje pro prosazení právního státu. Za klíčové
považujeme Strukturální a investiční fondy EU, v rámci kterých je v
letech 2014 až 2020 přerozděleno 450 miliard eur.“

„V posledních letech bylo úřady EU mnohokrát zjištěno pochybení při
vynakládání získaných prostředků z fondů. Nejčastěji šlo o italské
regiony, Českou republiku, Rumunsku či Bulharsko. Vedle zevrubnější
kontroly využití získaných dotací by měly orgány Evropské unie
posílání peněz úzce svázat se zmiňovaným dodržováním zásad
právního státu. U mírnějších pochybení by daná země představila
konkrétní body změn a ve vážnějších případech by byly dotace
pozastaveny.“

„Členské země, ve kterých nefunguje právní stát, nejsou schopny fondy
efektivně využívat. V Evropském parlamentu se objevilo několik návrhů,
které by usnadnily prosazování rezolucí na dodržování právního státu.
Poslední takový návrh byl předložen Parlamentním výborem pro občanské
svobody loni v říjnu. Evropská komise byla následně vyzvána, aby
předložila konkrétní návrh do letošního září.“

Podle autorů zprávy by měla Evropská komise pro příští rozpočet (2021–2027)
stanovit přísnější podmínky pro dodržování zásad právního státu.
„Konkrétně by měla stanovit, co se pod tímto názvem rozumí, a neméně
konkrétně stanovit, jaké postihy budou následovat v případě nedodržení
závazků,“ píše se ve zprávě s tím, že v takovém případě by mělo
následovat pozastavení či úplně zmrazení fondů.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Kyjev uznal, že země není připravena na vstup do NATO

Ukrajina uznává, že není připravena vstoupit do NATO kvůli nesouladu mezi
jejím obranným sektorem a normami Severoatlantické aliance, prohlásil
zástupce vedoucího mise Ukrajiny při NATO Jehor Božok ve vysílání Radio
Liberty.

„Ukrajina teď není připravena na členství v NATO. Proto se spolu s
aliancí soustřeďujeme na to, abychom uvedli obranný a bezpečnostní sektor
Ukrajiny do souladu s normami, které platí v NATO…", řekl Jehor Božok.

Podle jeho názoru, plnění norem NATO Ukrajině v budoucnu umožní jednat
konkrétně o připojení k západní alianci.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Kyjev se stal nejpopulárnější leteckou destinací z Ruska

Nejpopulárnější zahraniční leteckou destinací této zimy v Rusku se stal
Kyjev. O tom se hovoří ve zprávě pro tisk turistického servisu OneTwoTrip.
Při sestavováení ratingu bylo přihlédnuto k mezinárodním odletům ze
všech ruských měst..

Nejpopulárnějším domácím směrem je Moskva, na druhém místě je Soči,
na třetím Petrohrad. Do první desítky se také dostal Simferopol,
Mineralnyje Vody, Kaliningrad, Krasnodar, Ufa, Jekatěrinburg a Čeljabinsk.

Po zrušení na podzim 2015 přímé letecké dopravy mezi Ruskem a Ukrajinou
převzalo přestupní lety do Kyjeva z Moskvy a dalších ruských měst
několik zahraničních leteckých společností. Patří k nim Air Baltic (spoj
v Rize), Belavia (spoj v Minsku), Turkish Airlines (spoj v Istanbulu) a další.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
I vrabci si cvrlikají o tom, že se tu dá objednat stíhání, tvrdí vlivný
český právník

Vlivný právník Karel Muzikář mladší nepochybuje o tom, že stíhání u
nás lze objednat. I vrabci si o tom cvrlikají, řekl v pořadu Kam to bude? na
Televizi Seznam. „Je správné, že premiér Babiš řekl nahlas, že má
takové podezření,“ podotkl Muzikář mladší k slovům Andreje Babiše,
jenž je přesvědčen, že trestní stíhání na něj si někdo objednal.

„Divíme se, že někdo porušuje zákony a sami přitom jezdíme
stopadesátkou na dálnici,“ uvedl mimo jiné Muzikář mladší před
teleivizními kamerami. Stále však věří, že se podaří zlepšit
fungování našeho právního řádu.

„Mimochodem to, že nefunguje, je běžné i ve světě. A zlepšíme to jenom
tím, že to budeme odhalovat a trestat, ne před tím zavírat oči,“ uvedl
Muzikář mladší, jehož právní kancelář zastupuje stát v řadě
arbitráží. V rozhovoru se rozhovořil také o svém vztahu k Bohu.

„Jsem dítě 60. let, ta doba nepřála křtům. Já jsem se za komunismu
nechal tajně pokřtít a k té víře jsem dospěl sám,“ řekl právník,
jenž si koupil kapličku, již nechal opravit. „Víra je hlavně vnitřní
pocit ve vztahu k řádu světa. Je to stav duše. A stav duše je vnitřní a
vnější,“ poznamenal Muzikář mladší, jemuž v současné společnosti
chybí autority.

„Nejde jenom v něco věřit, jde jednoznačně o to, že vnitřní víra
musí být promítnuta do vnějšího řádu. Společnost, která není
založena na řádu, začne se sama rozkládat,“ dodal.

Pak Muzikář mladší hovořil o kamarádšoftech na ministerstvech. „To
přece víte, že to musí fungovat všude. To funguje v každém řemesle,
advokacie není jiná,“ řekl otevřeně Muzikář mladší. „Ale od toho
jsou přece kontrolní mechanismy, aby zkontrolovaly, jestli je najmutí na
danou věc daného specialisty adekvátní nebo není,“ dodal.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Zvedněte zadek. Zdeněk Zbořil s úsměvem komentuje řeči o Zemanovi a
českém národě i „krvavou Naděždu“

ROZJEZD ZDEŇKA ZBOŘILA Šéf TOP 09 Miroslav Kalousek zapomněl při nabídce
premiérovi, že nepodpoří vyslovení nedůvěry vládě, pokud by z ní
odešel Andrej Babiš, na to, že něco takového musí garantovat
důvěryhodná strana nebo alespoň její předseda. Při zamyšlení nad kauzou
Čapí hnízdo na to poukazuje politolog Zdeněk Zbořil. Věnuje se také tomu,
kde se rozhoduje o české politice, hokus-pokusu s vracením běženců do
Turecka a jejich ponižování, které může být časovanou bombou vloženou
do základů EU.

Rukou nerozdílnou dotírají na vicepremiéra Andreje Babiše nejen TOP 09 a
ODS, které svou opoziční činnost zúžily na kritiku toho, co souvisí s
předsedou hnutí ANO, ale i koaliční partneři ČSSD a KDU-ČSL.
Předsednictvo ČSSD jednohlasně doporučilo svým poslancům podpořit program
mimořádné schůze ke kauze Čapí hnízdo. Předseda Bohuslav Sobotka to
zdůvodnil tím, že kauza poškozuje vládní koalici, a proto by ji hnutí ANO
mělo urychleně vysvětlit. O mimořádnou schůzi, na níž má ve středu
Andrej Babiš odpovědět na otázky poslanců, požádala pravicová opozice
spolu s Úsvitem a Blokem proti islámu. V Partii televize Prima podpořil
mimořádnou schůzi ministr Jiří Dienstbier s tím, že Andrej Babiš má
dostat prostor kauzu vysvětlit, protože se v ní zatím „motal“ a měl by
„přestat kličkovat“.

Z výroků k této kauze politologa Zdeňka Zbořila nejvíc zaujalo, když v
nedělních OVM řekl premiér Bohuslav Sobotka, že Andrej Babiš má dost
médií na to, aby to vysvětlil. „Asi si toho není vědom, ale vyzval tím
pana Babiše, jehož média se dosud chovala nezaujatě, aby využil svého
vlivu a nařídil ‚svým novinářům‘, aby vystupovali v jeho zájmu a
ignorovali Babišův slib, že ‚svá média‘ nebude řídit. Tedy aby
předpokládaný a předem už kritizovaný střet zájmů využil jako zbraň
proti svým kritikům na politické úrovni. Snad pan předseda vlády nemyslí,
že by Babišova média měla ovlivňovat i ty, kteří mají celý případ
nestranně posoudit. Ostatní jsou pouze ve vleku událostí a snaží se na
celé medializaci kauzy ukázat, jak jsou schopní hájit zájmy občanů. Měli
by ovšem dávat pozor, aby nevyšlo najevo, že je hájit neumí a že jim jde
spíš o špatně zakrývaný vlastní prospěch,“ uvádí pro
ParlamentníListy.cz Zdeněk Zbořil.

Mediální kampaň proti Babišovi má rozporuplné výsledky

Od čtvrtka mohou čtenáři u článků ke kauze Čapí hnízdo na serveru
ParlamentníListy.cz odpovídat na anketní otázku, zda Andreje Babiše
podporují, či nikoli. Z více než 15 tisíc lidí, kteří tuto možnost
využili, jich 61 procent odpovědělo kladně. Tedy alespoň z těchto reakcí
se dá usuzovat, že hon na předsedu hnutí ANO zatím lovcům nepřináší
vytoužený efekt. „Jistě se vaší ankety účastní lidé, kteří jsou už
rozhodnuti buď pro, nebo proti. Samozřejmě nejde o sociology zpracovaný
vzorek respondentů, ale kolikrát se už něco podobného podařilo, nebo
nepodařilo? Těch orientačních 61 procent ukazuje, že ta mediální kampaň
má rozporuplné důsledky,“ myslí si politický analytik.

Stejně tak se domnívá, že kauzu Čapí hnízdo stojí za to srovnávat s
jinými případy kritizovanými v minulosti. „A že jich bylo! Stačí se
podívat jen na počet amnestovaných prezidentem Klausem, přečíst a
připomenout si znovu jejich jména a sečíst, o kolik nás tito dnes
spravedliví připravili. Jen kolik mezi nimi bylo hejtmanů a stranických
hodnostářů z ODS, ODA, ČSSD, KDU-ČSL a samozřejmě i těch, kteří se
živili i které se živily z rozpočtu MNO, hl. m. Prahy, bruselských dotací
a tak dále. Někteří z nich byli souzeni a neodsouzeni, ale aniž bych chtěl
odhadovat, jak dopadne ‚slyšení‘ ve Sněmovně, už teď se mi zdá, že
to nebude v neprospěch pana Babiše, hnutí ANO nebo dokonce koaliční vlády,
jak si konstruktéři demokracie a změn Ústavy ČR představují ve svých
pubertálních snech,“ poznamenává Zdeněk Zbořil.

Kalousek slibuje, že vládu nesvrhne, když se zbaví jeho rivala

Přitažlivost mimořádné schůze Poslanecké sněmovny ještě zvýšil
výrok Andreje Babiše během návštěvy Senátu v minulém týdnu, kdy
prohlásil, že ve středu přednese projev, na který nezapomeneme. Mohl to
být i vzkaz těm, kteří si v minulosti politikou pomohli k majetkům. „Pan
Babiš je jistě pod velkým tlakem a útoky na jeho osobu jsou vedeny, chtělo
by se říci, až profesionálně. Proto se vyjadřuje někdy nediplomaticky,
ale o to srozumitelněji. Nejsem věštec, ale možná že soupis nejen těch,
kteří se obohacovali v zájmu soukromém, ale dokonce i stranickém by mohl
být dost dlouhý. A protože by mohl být takový seznam pozoruhodný, mohlo by
to třeba pomoci vyčistit Augiášův chlév české politiky rychleji než ‚čištění‘
Čapího hnízda,“ uvažuje politolog.

Další klín do koalice se pokusil vrazit předseda TOP 09 Miroslav Kalousek
prohlášením, že pokud by Andrej Babiš chtěl se svým hnutí ANO odejít z
vlády, nemusí se premiér Sobotka bát předčasných voleb. Mohl by prý
pokračovat dál v menšinové sestavě bez hnutí ANO, protože by mu pravice
umožnila ustát prvotní hlasování o nedůvěře. „Nikdo se nemusí bát
pádu vlády, kdyby Babiš odešel. Naše hlasy pro vyslovení nedůvěry
vládě nedostane. Pak musí menšinová vláda začít vyjednávat a výsledek
je věcí vyjednávání. Ale zatím o tom nejednáme,“ uvedl Kalousek s tím,
že neví, proč se premiér případného Babišova konce v kabinetu tolik
obává. „To je zajímavý názor od kritika tzv. opoziční smlouvy. Jde
vlastně o návrh tolerance menšinové vlády. Bohužel autor tohoto plánu
zapomněl, že takovou shodu musí garantovat důvěryhodná strana nebo
alespoň její předseda,“ říká pro ParlamentníListy.cz Zdeněk Zbořil.

Na popraviště připravené šéfem TOP 09 by vstoupil jen někdo bez rozumu

Podle jeho názoru snaha rozbít současnou koaliční vládu začala již v
okamžiku, kdy byla ustavena a získala důvěru v Poslanecké sněmovně. „Po
brutální kritice vlády pana Sobotky a ČSSD, obstrukcích okolo schvalování
EET, po Hrr na Babiše! a zlehčování dalších rozhodnutí koalice by na
takové popraviště mohl vstoupit jen ten, který, jak se dříve říkalo,
sešel z uma. Samozřejmě, že vzpomínka na přeběhlíky z řad poslanců
ČSSD v minulosti se může zdát leckomu atraktivní, ale nevím, zda by
vyvolání vládní krize bylo vyřešeno tak, jak si vedení TOP 09 nebo snad i
ODS představuje. Předpokládám, že nevědí, jak by se zachoval prezident
republiky a jak dlouho by mohla vládnout případná nová vláda jmenovaná
prezidentem na dobu do předčasných voleb. Je to tedy zase jeden nápad z
říše snů a přání; a chtělo by se říci jen: Pánové, abyste se
nepřepočítali!“ podotýká politolog.

V nedělních Otázkách Václava Moravce podsouval moderátor ke komentáři
premiéru Sobotkovi, jenž byl v tu chvíli jediným hostem diskusního pořadu
České televize, jinou variantu dalšího fungování vlády, podle níž má
Andrej Babiš možná v rukávu jedno eso. Mohl by teoreticky získat
nezařazené poslance původně zvolené za Úsvit Tomia Okamury. Kdyby je
získal na svou stranu, vláda by mohla existovat bez KDU-ČSL. „Je to zase
trochu hádání z křišťálové koule, zejména proto, že ‚situace na
bojišti‘, tedy v Poslanecké sněmovně, se v současnosti nemění každým
dnem, jak by si někteří z opozice přáli,“ upozorňuje Zdeněk Zbořil,
jenž pokládá za pochopitelné, že předseda vlády a ČSSD odmítl o
kterékoli ze dvou zmíněných možností byť jen uvažovat.

Německý novinář zjistil, že o české politice se nerozhoduje v Praze

„Jak říká pan Sobotka, tato koaliční vláda je úspěšná a to pro něho
znamená víc než články paní Slonkové. Ale spoléhat se na ty, kteří se
pokusili rozložit jednu stranu, Úsvit, a kteří usilují o rozpad koaliční
vlády proto, že nemají dost atraktivní volební program nejen pro
nadcházející krajské a senátní volby, a zdá se, že jej nebudou mít ani
pro všeobecné volby, je až příliš odvážné. Také si ještě pamatujeme,
co všechno se odehrávalo okolo ‚stranických pučů v mezích zákona‘ a
kdo nakonec na takové a podobné šarády doplatil,“ připomíná politický
analytik s tím, že i kdyby začaly ve vládě některé z koaličních stran
„rupat nervy“, tak by byl na tahu prezident Miloš Zeman, a to dokonce hned
dvakrát, a teprve potom „počítači“ a vypočítavci z poslaneckých lavic.

Německý novinář Hans-Jörg Schmidt žijící od roku 1990 v Praze poskytl
rozhovor serveru Neovlivní.cz, v němž uvedl, že díky prezidentu Zemanovi se
dostal ze své pětadvacetileté víry, že v této zemi se rozhoduje v Praze.
„V Praze se nerozhoduje vůbec nic. Sedí tady sice politici, ale masa lidí
žije mimo tento pražský konglomerát. Pražané mohou být konzervativní
nebo liberální jak chtějí, ale když v moravské hospodě řeknou, že
Miloš vykládá nejlepší vtipy, tak vykládá nejlepší vtipy. A pak se
lidé smějí vtipu s kalašnikovem a říkají si, jak to, že nás tak
skvělé vtipy nenapadají a že máme úžasného prezidenta. Vlastně je v
pořádku, když je tak oblíbený, je zapotřebí to akceptovat. Musí to
akceptovat i ti, kdo ho vidí velmi kriticky,“ konstatoval německý novinář.

I v českých krajích je jiná obecná vůle než v pražských kafetériích a
čajovnách

Hans-Jörg Schmidt přiznal, že sám napsal mnoho kritických článků o
Miloši Zemanovi, ale byly psány z pražské perspektivy. „Nechápal jsem to,
nebyl jsem dost často na Moravě, nebyl jsem ve vesnických hospodách, to
musím přiznat. Část reality mi chyběla. Pochopitelně se jako korespondent
člověk orientuje i podle toho, co píší velké noviny. A ty byly taky
úplně vedle. Vedly volební kampaň proti Zemanovi. Možná bylo z mé strany
špatné být na nich tak závislý, používat je jako významný zdroj pro
své články, protože život se odehrává jinde,“ zjistil německý
novinář. „Je-li tomu opravdu tak, volám Hosana! Tak si pan Hans-Jörg
Schmidt konečně všiml, jak dopadly první prezidentské přímé volby. A
hlavně že si také všiml existence Moravy,“ komentuje prozření
německého dopisovatele z Prahy Zdeněk Zbořil.

I když od dob Böhmen und Mähren se to trochu změnilo, a hlavně ani Morava
není tak jednoduše jednoznačná, jak si představuje. „Kromě Olomouce,
Ostravy a Brna je tam ještě několik rázovitých krajů, kde se volí podle
tradice a lidé reflektují současné poměry v české politice. V Ostravě a
v Brně by si mohl zajít na fotbalová utkání, aby slyšel, co si tam lidé
myslí o Praze, v Olomouci na nějakou ze stále lepších a lepších škol
středních i vysokých a také někam, kde by se mohl seznámit s významem
katolické církve, nebo s nostalgií po socialistické minulosti. Měl by zajet
i na Vysočinu a zeptat se tam na cokoli. Třeba by mohl zaslechnout i to, že
‚Morava a Slezsko, není žádné Česko‘. Měl by, jak sám říká,
zvednout zadek z pražské židle a podívat se okolo sebe. Možná by snadněji
pochopil, jaká je volonté générale, tedy obecná vůle, i v českých
krajích a proč je jiná než v pražských kafetériích a čajovnách,“
myslí si politolog.

Osidlování Turecka podle geniálního plánu Evropské komise není
uskutečnitelné

Od neděle začala platit dohoda, kterou lídři Evropské unie uzavřeli na
pátečním summitu s Tureckem. Nejvíce diskutovaná je ta její část, která
předpokládá navracení uprchlíků z Řecka do Turecka. „Zda se ten
hokus-pokus s vracením běženců do Turecka povede, dnes nemůže nikdo bez
uzardění tvrdit. Ale jak říkal Jan Werich, ‚oni dnes zase nejsou tak
hákliví‘. Nechci být pesimistou, ale ‚osidlování‘ Turecka a s ním
sousedících zemí podle nějakého geniálního plánu Evropské unie a
Evropské komise se mi nezdá být uskutečnitelné. Zvláště když ti,
kteří utíkají, sní o státních příspěvcích a podporách pokud možno v
Německu a Velké Británii, nebo alespoň někde poblíž, na území jiných
členských států Evropské unie,“ vysvětluje Zdeněk Zbořil.

Zatímco většina evropských politiků se o nejnovější dohodě s Tureckem
vyjádřila pochvalně jako o kroku správným směrem, organizace na ochranu
lidských práv Amnesty International ji označila za historickou ránu lidským
právům. „I lidé v Amnesty International přece už dávno vědí, že když
se chce, všechno jde! I to, že vláda, která bombarduje občany své země,
kteří s ní nesouhlasí, potlačuje veřejné mínění a zavírá do šatlavy
své kritiky, je lidskoprávní; a ti, kteří trochu zlobí – dříve v
Rakousku, nyní v Maďarsku a občas i na Slovensku nebo v České republice –
by měli být kaceřováni,“ upozorňuje politický analytik.

Ponižování běženců může být časovanou bombou v základech Evropské
unie

Řecký ministr vnitra Panagiotis Kouroublis navštívil provizorní uprchlický
tábor v Idomeni na řecké hranici s Makedonií a prohlásil, že uprchlíci v
Evropě žijí za podmínek, které jsou srovnatelné s nacistickými
koncentračními tábory. „Neváhám říci, že tohle je moderní Dachau,.
důsledek logiky uzavřených hranic,“ řekl Kouroublis na adresu lidí,
kteří se ale v těchto podmínkách tísní proto, že chtějí zamířit do
atraktivnějších zemí EU a chtějí mít nejlepší výchozí pozici, kdyby
se hranice zase otevřely. „Ta přirovnávání ubytování běženců v
různých táborech k situaci v koncentračních táborech Velkoněmecké
říše se objevují stále častěji. Ale nejsou pravdivá,“ tvrdí pro
ParlamentníListy.cz Zdeněk Zbořil.

Je ovšem přesvědčen, že velká koncentrace osob na místech s podmínkami
neodpovídajícími evropským představám o lidské důstojnosti je hříchem
unijní politiky. „Víme, že lidské utrpení a beznaděj jsou někdy
hrozivé, ale s likvidačními koncentračními tábory to nesrovnávejme, je to
jiná situace. Ale možná že ponižování běženců, ať už je jeho
příčinou cokoli a kdokoli, může být časovanou bombou vloženou do
základů Evropské unie. A nejsem si jistý, zda si to ‚evropské dámy a
pánové‘ uvědomují. Navíc souboj, kdo přeleze nějaký skutečný nebo
politický a sociální plot rychleji, se mi zdá nabývat na intenzitě, i
když to podle různých dokumentů z oněch ‚zatracených‘ summitů tak
nevypadá,“ domnívá se politolog.

Téma migrace musí postupem času logicky ztrácet na přitažlivosti

Migrační téma měnilo a mění politickou mapu v Evropě, profitují z něj
politici i politické subjekty ve většině zemí, a to i u nás. V pátečním
rozhovoru pro MF Dnes však Josef Šlerka, který se dlouhodobě zabývá
analýzou dat ze sociálních sítí, uvedl, že toto téma už má svůj vrchol
za sebou a pomalu přestává lidi zajímat. „Lze očekávat, že politici,
kteří měli tendenci s protiimigrantským tématem silně koketovat, ho budou
opouštět,“ řekl Josef Šlerka, podle něhož téma zkrátka zevšednělo.
Navíc si myslí, že český internet nefašizuje, jak se může zdát. „Názory,
které vypadají xenofobně nebo rasisticky, bývají jen dobře vidět kvůli
své emotivní zabarvenosti. Obsahují vulgarismy, kterých si nelze nevšimnout.
Část společnosti převzala rétoriku, kterou lze označit za ‚hnědou‘,
ale přesto jde o skupinu malou,“ dodal s tím, že skutečného „náckovství“
se na tuzemských sociálních sítích objevuje minimum.

Zdeněk Zbořil k tomu poznamenává, že člověk si zvykne i na šibenici. „A
omrzí i ta podívaná, kterou televizní zpravodajové zprostředkovávají tou
nejdramatičtější formou. Kdyby tomu tak nebylo, zbláznili bychom se. Ale to
neznamená, že změna témat je důležitá. Nejvýznamnější je totiž naše
schopnost jakýkoli nový sociální a politický jev reflektovat a to, zda na
něj reagujeme emocionálně, nebo racionálně. Takže nynější imigrační
události nás už připravily na to, že příště, ať už to příští bude
jakékoli, budeme opět reagovat prostřednictvím emocí, možná ještě více
a silněji než dosud. Ten populistický proud politiky nezmizí s novým
tématem, ale možná i on bude nabývat na síle,“ míní politický analytik.

Za krvavou Naděždu orodoval Sobotka na summitu a Bělobrádek u Putina

Český premiér Bohuslav Sobotka neuspěl na pátečním summitu EU se
záměrem protlačit do jeho závěrů formulaci, kterou by se prezidenti a
premiéři osmadvacítky postavili za v Rusku vězněnou ukrajinskou pilotku
Nadiju Savčenkovou. Proti byly Německo a Francie, které mají zřejmě
lepší informace než předseda české vlády. Také poslanec ČSSD Jaroslav
Foldyna se podivil nad tím, koho se zastávají čeští politici. Měl tím na
mysli třeba vicepremiéra Pavla Bělobrádka, který kvůli vězněné
Ukrajince napsal dopis ruskému prezidentovi Vladimiru Putinovi. Na Facebooku
totiž na Savčenkovou, která čeká na verdikt ruského soudu, nabídl zcela
jiný pohled. Vycházel přitom z textu serveru Protiproud Petra Hájka, v
němž se o ní píše jako o ukrajinském vraždícím a mučícím monstru.

Savčenková podle výpovědi zajatých spolubojovníků působila v nechvalně
známé jednotce Ajdar jako ‚návodčí‘ pro koordinaci palby minometů a
pěchotních řízených střel. Navedení střel na pozice domobrany, kde se
vyskytovali i ruští žurnalisté, je jedním ze zločinů, z nichž je viněna.
V průběhu soudního procesu však vyšly najevo i další zločiny, jichž se
dopustila. Měla například mučit zajatce, típat cigarety v jejich
otevřených očích nebo je mlátit trubkou. Říkalo se jí „krvavá
Naděžda“. „Nemám takové informace, ale vím, že pan poslanec Foldyna
často a opakovaně kritizoval tu hromadu lží okolo válečných událostí na
území bývalé Jugoslávie, v Iráku a také na Ukrajině. Vím také, že
špinavé propagandy jsme si v těchto souvislostech užili až nadmíru,“
konstatuje pro ParlamentníListy.cz Zdeněk Zbořil.

Rusko dosáhlo v Sýrii svého, ale zamrzlý konflikt může kdykoli propuknout

Není ani třeba zmiňovat dodnes nepřiznané sestřelení malajsijského
letadla a tanečky primitivních příležitostných lží, které se dodnes
opakují. „Také si pamatuji, jak ve věznici ‚trpěla a hladověla‘ paní
Tymošenková, na níž evropská média nějak rychle zapomněla. Možná, že
podobný bude i osud paní Savčenkové. Jen někteří naši politici mají
jiné informace a obávají se nás seznámit se svými informátory. Ale snad
to pan Bělobrádek teď napraví, glosuje politolog.

Závěrem se zabývá rozhodnutím ruského prezidenta Putina začít
stahování hlavních ruských sil ze Sýrie. „Pokud šlo o podporu syrskému
prezidentovi, o demonstraci síly armády Ruské federace, o přihlášení se
ke ‚koncertu velmoci‘ na úkor obyvatel Sýrie, Iráku a oblastí
obývaných Kurdy, o změnu bezpečnostní situace v bývalých
středoasijských sovětských republikách a v okolí Kavkazu či Kaspické
pánve, pak lze prohlásit, že Ruská federace dosáhla svého. Ale hned
několik přímých i nepřímých účastníků konfliktu, zdá se, nedodržuje
pravidla, a tak je možné předpokládat, že konflikt bude ‚zmražen‘
obdobně jako na Ukrajině. To ale neznamená, že nemůže kdykoli znovu
propuknout. Zastavení palby, jakkoli omezené, se zatím ukazuje být dobrou
myšlenkou, ale jak ještě jednou říká klasik: Každá dobrá myšlenka
musí být futrována klackem,“ dodává Zdeněk Zbořil.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Bývalý chartista začal držet hladovku proti Zemanovi: Miluji tuto zemi,
nechci, aby znovu kandidoval

Někdejší český ministr vnitra a mluvčí Charty 77 Tomáš Hradílek se
rozhodl držet hladovku. Ve svých dvaasedmdesáti letech tak hodlá učinit na
protest proti prezidentovi Miloši Zemanovi. Hradílkovi se nelíbí, co hlava
státu provádí s naší vlastí. Informuje o tom server Reflex.cz.

„Jsem odhodlán dotáhnout svou hladovku až do konce. A ta hladovka bude
stoprocentní, opravdu nebudu přijímat žádnou potravu,“ řekl Reflexu
někdejší disident a polistopadový politik Tomáš Hradílek. Proč se k tomu
chystá? Protože se mu nelíbí, co prezident Miloš Zeman provádí s naší
vlastí. Hradílek podle svých vlastních slov Českou republiku miluje, a
proto si nepřeje, aby Zeman už kandidoval na prezidenta. Chce ho k tomu
přimět právě hladovkou, kterou zahájil 1. listopadu.

Celý článek naleznete zde.

Na to, že se chystá držet hladovku, upozornil Hrad v otevřeném dopise.
Hradílkovi vadí, že Zeman oslabuje vazby Česka na Západ. Kromě toho má
obavy, že prezident oslabí spolu s vítězem voleb Andrejem Babišem (ANO) a
jeho dalšími nesystémovými spojenci ústavní instituce České republiky.

„Jsem velmi rád, že jsem Vám nikdy nedal svůj hlas, neboť jste mne při
výkonu Vaší funkce hluboce zklamal. Snad s výjimkou Vašeho vztahu ke Státu
Izrael a k Židům vůbec neshledávám ve Vašich počinech a stanoviscích
téměř nic zásadně pozitivního a postrádám u Vás skutečnou státnickou
moudrost. Zcela jste, a dost možná že vědomě, rezignoval na kultivování a
humanizování naší společnosti, tedy na její zušlechťování. Právě
nevtíravé a příkladné úsilí v této sféře já považuji za nezbytnou
součást známého výkonu funkce prezidenta. Výsledky nedávných voleb do
Poslanecké sněmovny Parlamentu České republiky mne naplňují obavami, že
se budete v součinnosti s čelnými činiteli vítězné síly, vzešlé z
těchto voleb, aktivně podílet na destrukci uvedeného ústavního systému
naší zastupitelské demokracie. Pane prezidente, v oblasti
zahraničněpolitické jsem z Vašeho působení doslova zděšen,“ napsal
doslova Hradílek.

Autor dopisu má za to, že prezident pošlapává to, co se po roce 1989
podařilo v Česku vybudovat. Hladovku proto pisatel ukončí teprve tehdy, až
Zeman stáhne svou prezidentskou kandidaturu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Pro Ladu Vesta vymysleli sexuální reklamu

Reklamní partner AvtoVAZu – agentura Prezident Média - představila reklamu
automobilu Lada Vesta se sexuálním podtextem.

V klipu žena nalévá muži boršč a ten se během hostiny zahledí na dívku
ve spodním prádle, kterou ukazují v televizi. Rozzlobená žena vytrhává
muži misku a vylévá mu boršč na hlavu. Reklamní slogan klipu „Přestaňte
se dívat na cizí", napovídá, aby se ruští spotřebitelé přeorientovali
ze zahraničních aut, propagovaných pomocí přitažlivého obrázku, na
tuzemské.

V AvtoVAZu portálu Sostav.ru vysvětlili, že klip není oficiální a je
natočen z iniciativy partnera.

Již před časem automobilový koncern rozpoutal válku s asijskými výrobci
aut. Zahájil kampaň Rozluč se s NE Věstou. Na transparentech umístili
fotografii dívky s asijskými rysy ve svatebních šatech. Na provokaci
odpověděl Hyundai, Nissan, Volkswagen, Audi a další automobiloví giganti.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Centrální banka RF informovala o hackerských útocích na velké banky

Centrum pro sledování a reakce na počítačové útoky v úvěrové a
finanční sféře (FinCERT) Centrální banky řeší útoky hackerů na
několik velkých bank, oznámil RIA Novosti tisková služba regulátoru.

FinCERT informoval o akcích hackerů pořádkové orgány i Státní systém
odhalování, prevence a likvidace následků počítačových útoků (GosSOPKA).

Později vyšlo najevo, že problémy se vyskytly zejména u banky Otkrytie.
Přičemž ochranné služby finanční organizace se vypořádaly s útokem,
webové stránky fungovaly v interním režimu.

Zdroj RIA Novosti už dříve oznámil, že od úterý bylo pět největších
bank v Rusku vystaveno útokům DDoS. Podle Laboratoře Kasperského pokusy
nabourání začaly v 16.00 moskevského času, hackeři zaútočili na webové
stránky nejméně pěti finančních institucí z top 10. Jedním z nich byl
Sberbank.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Soud zatkl ukrajinské diverzanty zadržené v Sevastopolu

Leninský obvodní soud města Sevastopolu zatkl tři muže podezřelé z
přípravy diverzí. Tímto úkolem je pověřilo ukrajinské ministerstvo
obrany, sdělili RIA Novosti u soudu.

Všichni tři účastníci kauzy byli zatčeni na dobu dvou měsíců,"
prohlásili u soudu, odmítli ale uvést jména zatčených ani další
podrobnosti případu. Na zasedání neměli přístup představitelé tisku.

O zadržení diverzní skupiny Ministerstva obrany Ukrajiny v Sevastopolu už
dříve informovala ruská FSB, nicméně počet zadržených neupřesnila.
Podle údajů tajných služeb připravovali diverzi na objektech vojenské
infrastruktury Krymu. Byla zabavena výbušná zařízení o velké ničivé
síle, zbraně a náboje.

Jak bylo oznámeno dříve, vedení rozvědky Ministerstva obrany Ukrajiny
popírá, že by došlo k zadržení jejich pracovníků na Krymu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Bylo 28. října, státní svátek, přišla mi smska od Babiše... Bára
Štěpánová prozradila, co následovalo po jejím vystoupení u Krause

Proč v pořadu Show Jana Krause upozornila jako jediná na nebezpečí
pocházející od Andreje Babiše? A proč pro ni byla akce na Staroměstském
náměstí, která proběhla 28. října, velkým zklamáním? Na tato i další
témata došlo v rozhovoru s herečkou Bárou Štěpánovou, který vyšel na
serveru Svobodné fórum.

Štěpánová se svěřila s tím, že v pořadu Show Jana Krause chtěla
původně říct cosi v tom smyslu, „že bych od Zemana nepřijala ani
sklenici vody, kdybych umírala žízní na poušti“. Došlo jí ale, že o
tohle přece nejde. „To není náš hlavní problém. A tak jsem řekla, že
tuto zem si od monstra z Hradu a pána ze Slovenska ukrást nenecháme –
protože jsem považovala za bytostně nutné zmínit i nebezpečí
pocházející od Andreje Babiše. Víte, stále zaznívala slova o důstojnosti
a úctě, ale to jsou fráze. Musíme hovořit o opravdových problémech,
které máme. Připadalo mi zvláštní, že to nikdo další nezmínil,“
uvedla Štěpánová.

Po odvysílání pořadu Show Jana Krause, ve kterém vystupovala, se stalo
něco, co by jí ani ve snu nepadalo. „Bylo 28. října, státní svátek,
poledne, vařím oběd a slyším, že mi přišla esemeska. Víte, kdo mi psal?
Andrej Babiš! V té chvíli jsem si říkala, že takovouto absurditu by
nevymysleli ani Ionesco nebo Havel,“ svěřila se.

Podle ní by bylo slušné říci, od koho Babiš její telefonní číslo má.
„Nikoli mi napsat tak, jako by bylo samozřejmé, že má kontakt na každého.
Připadalo mi to velmi arogantní, tudíž jsem se rozhodla, že na ni reagovat
nebudu. Ostatně jsem nemohla vědět, jestli to není jen nějaký blázen,“
uvedla.

Babiš jí prý „napsal ublíženě a až smutně o tom, kolik zaměstnává
lidí, že mě má rád a že by mě chtěl pozvat na večeři, aby mi to
vysvětlil“. „Andrej Babiš se může podepsat úplně každý, ale i kdyby
to byl on, opravdu s ním nehodlám jít vůbec nikam. Je to podle mého názoru
odporná záležitost. Já názory pana Babiše znám a věřím tomu, že to
klidně může být u kávy příjemný člověk, ale to mě nezajímá. Nechci
to úplně srovnávat, ale říká se, že nacisté také měli rádi hudbu a
byli hodní na děti, ale to mě k těmto lidem opravdu nepřiblíží. Navíc
někdy neumím udržet emoce na uzdě a nerada bych se k někomu chovala
hystericky,“ prohlásila.

Svěřila se také s tím, že akce na Staroměstském náměstí dne 28.
října pro ni byla velkým zklamáním. „Byla to exhibice pana Horáčka, ale
jediný, kdo zmínil to, co mě trápí, byl pan Pithart. Takže jsem si
říkala, že je štěstí, že jsem tam nejela, byl to kýč.“

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Média: ve Švýcarsku muž zabil a znásilnil svou dceru při exorcismu

Pokusy o vyhnání ďábla mohou být duchovně nebezpečné a nebiblická
praktika může vést k vážným následkům.

Jak sděluje Deutsche Welle, Němec dostane 5 let vězení podle pátečního
rozhodnutí švýcarského soudu za zbití své mentálně postižené dcery.
Policie se domnívá, že se jedná o praktiku exorcismu.

Prokurátoři obviňují 50letého muže, jehož jméno se nesděluje, ze
znásilnění své mrtvé dcery ve snaze oživit ji.

Ve video rekonstrukci zločinu s použitím loutky ze slámy životní velikosti,
které bylo předloženo u soudu, pán stál nad ležícím tělem dcery a
silně ji kopal do břicha.

Pitevní zprávy ukázaly, že dívka zemřela na vnitřní zranění.

Během výpovědi u okresního soudu v Frauenfeld v kantonu Thurgau,
obviňovaný trval na tom, že prostě dělal masáž své dceři, aby vyhnal
démona.

Jeho obhájce označil případ jako zabití z nedbalosti, a požádal o
tříleté vězení pro svého klienta.

Incident se uskutečnil v lednu 2016 v obci Wagenhausen v kantonu Thurgau.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Lavrov: Pokrok v přípravě voleb na Donbasu není

Prvním krokem v realizaci politické části minských dohod se má stát
příprava voleb na Donbasu, žádný pokrok v této otázce není, prohlásil
ministr zahraničních věcí RF Sergej Lavrov.

„Hodně se mluvilo samozřejmě o politických aspektech minských dohod
především v kontextu nutnosti udělat první krok v souvislém řetězu akcí,
včetně zákona o zvláštním statutu, amnestie, ústavní reformy a
uspořádání voleb", řekl Lavrov novinářům podle výsledků jednání
ministrů zahraničí „normandské čtyřky".

„Hovořilo se o volbách jako nejbližším kroku, v kontextu příprav všeho
potřebného k jejich uspořádání. Proto je důležité, aby byl přijat
zákon, aby byla amnestie, aby lidé hlasovali a byli voleni nikoli pod hrozbou
trestního stíhání, ale jako svobodní občané, a ústavní reforma to
zaručila. O tom se domluvili naši předáci v říjnu v Paříži, k pokroku v
tom hlavním procesu — v přípravě voleb — však zatím nedošlo", řekl
ministr zahraničí Ruska.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Zdroj: Diverzanti zadržení v Sevastopolu svou vinu přiznali

Ukrajinci zadržení v Sevastopolu svou vinu přiznali a začali vypovídat.
Zdůrazňuje se, že všichni jsou stálými pracovníky Hlavní správy
rozvědky Ministerstva obrany Ukrajiny.

Informuje o tom RT s odvoláním na zdroj obeznámený se situací. Podle jeho
slov bylo „díky výslechu zadržených zjištěno, že podle předběžných
údajů připravovali diverze v elektrárnách, stanicích čištění vody a
také na plynových distribučních sítích Krymu".

O zadržení diverzní skupiny Ministerstva obrany Ukrajiny v Sevastopolu už
dříve informovala ruská FSB. Podle údajů tajných služeb připravovala
diverze na objektech vojenské infrastruktury Krymu. Byla zabavena výbušná
zařízení o velké ničivé síle, zbraně a náboje.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Snowden řekl, jak se na něm odrazí výsledky voleb v USA

Bývalý pracovník amerických zpravodajských rezortů Edward Snowden
prohlásil, že úsilí zvoleného prezidenta USA Donalda Trumpa má být
soustředěno na sociální otázky.

„I když mne samozřejmě znepokojuje, co se mnou bude, jsem přece nejméně
významnou součástí toho všeho. Týká se to nikoli mne, ale nás. Musíme
se soustředit na široký okruh sociálních otázek, ne na individuální
případy", uvádí agentura Sputnik Snowdenova slova.

„To, proti čemu nejvíce protestuji, je hromadné špehování, nepořádné
pozorování, kdy špehují každého. Cílový dohled oprávněný soudním
dekretem, je minimálním prostředkem, který umožňuje dosáhnout cílů
vyšetřování bez porušení číchkoli práv ve svobodné společnosti",
dodal.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Bývalý policista si oddechl po víkendovém zásahu na Václaváku: Ještě,
že k nim už nepatřím

Poté, co bývalý náčelník speciálního oddělení SOG Lumír Němec viděl
zásah na demonstraci, která se uskutečnila 26. března v Praze, a následně
také při příjezdu čínského prezidenta Si Ťin-pchinga do Česka, oddechl
si. „Jsem rád, že už nejsem příslušníkem policie,“ uvedl pro server
SecurityMagazín.cz.

„Hlavním důvodem, proč jsem nešel k policii (tehdejšímu SNB – Sboru
národní bezpečnosti) před listopadem 1989, bylo to, že jsem nechtěl
sloužit komunistickému režimu. Nechtěl jsem být součástí složky, kterou
komunisti používali proti obyčejným lidem, jejichž jediným prohřeškem
byla touha svobodně vyjádřit svůj názor. Dodnes mám v živé paměti leden
a listopad 1989, kdy jsme se snažili uniknout před pendreky a slzným plynem
pohotovostního útvaru VB. Myslel jsem, že to již je minulost, a používat
represivní složky proti lidem svobodně vyjadřujícím svůj názor uvidím
pouze v televizi,“ uvedl Němec.

Následně se zmínil o tom, že když viděl zásah policie proti povolené
demonstraci na Václavském náměstí 26. března, byl v šoku. Podle něj se
opět zasahovalo proti obyčejným lidem a zněla stejná hesla jako před rokem
1989.

„Když jsem slyšel, jak lidé křičí: ‚Gestapo!‘ na zasahující
policisty, zježily se mi chlupy na rukou. Vždy jsem si myslel, že
pořádkové síly mají být používány proti lidem hrubě narušujícím
veřejný pořádek, a ne proti těm, kteří chtějí vyjádřit názor, jenž
není souhlasný se současnou linií vlády a evropské politiky,“ poznamenal
následně Němec. Neodsoudil však zasahující policisty, kteří jsou podle
něj pouhým nástrojem v rukou mocných. Původní text ZDE. „Vina je na
straně těch, kteří tento zákrok povolili. Stejně jako kdysi komunisti
začínají vládnoucí elity cítit, že půda pod jejich nohama může být
horká. Evidentně se bojí políčku z Bruselu, a tak raději jdou proti
vlastním lidem. Nevím, co přesně pan Bartoš řekl, než byl zadržen, a
vcelku mě to ani nezajímá, jde mi o princip. Ten princip, kterým je právo
svobodně vyjádřit svůj názor. To, co jsme již považovali za samozřejmé,
ale před rokem 1989 na to byl paragraf a hrozil za to kriminál, začíná být
opět výsadou pouze některých. Je mi smutno z toho, když vidím, co se dnes
děje, jakým způsobem se používá policie proti svobodným občanům,“
podotkl k zatčení pravicového novináře Adama B. Bartoše. V závěru se
zmínil také o zásahu policie proti lidem, kteří v den příjezdu
čínského prezidenta Si Ťin-pchinga vyjádřili svůj nesouhlas s politikou
prezidenta Miloše Zemana a odmítli slavit příjezd čínské hlavy státu.
„Policie začíná být opět zneužívána k prosazování cílů mocných.
Když jsem kdysi četl knihu od Ladislava Mňačka ‚Ako chutí moc‘,
netušil jsem, jak pravdivá bude i v dnešní době,“ uzavřel s tím, že je
rád, že již není příslušníkem policie, a nebude tedy muset v budoucnosti
řešit, jestli se stane železnou pěstí Bruselu a jeho přisluhovačů, nebo
bude nucen změnit povolání.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Klaus mladší rozpoutal smršť: Nechci jen kvičet! A lidi jako Feri a
Langšádlová...

Václav Klaus mladší se nijak netají tím, že setrvávání ODS v opozici,
kde nebude moct prosazovat svůj program, nepovažuje za nijak velký úspěch.
Strana sice získala asi 11 procent hlasů, ale Klaus má za to, že jí to moc
k ničemu není. Za své skeptické výroky si vysloužil kritiku u svých
kolegů, jenže jak řekl v rozhovoru pro MF Dnes, na jeho názoru to nic
nemění. A řekl toho ještě mnohem víc. Došlo i na prezidenta Miloše
Zemana.

ODS zůstává v opozici. Před volbami tak moc kritizovala Andreje Babiše a
jeho hnutí ANO, že teď jen těžko může kývnout na to, že by vstoupila s
Babišem do koalice. Mezi svými spolustraníky prý cítí velký odpor vůči
hnutí ANO. Především v Praze je prý tento odpor opravdu velmi silný. Mezi
voliči je to však podle Klause trochu jinak.

„Je ale před komunálními volbami, takže ve městech – například v
Praze, kde je ANO extrémně nepopulární – je rezistence obrovská. Mezi
členy strany je silná a slyšitelná většina, která skutečně zásadně
odmítá jakoukoli interakci s hnutím ANO. To vedoucí představitelé strany
musí nějakým způsobem reflektovat. Mezi voliči už je to mírnější. Mám
facebookovou stránku, jež má dosah několik set tisíc lidí týdně. Chodí
mi třeba 300 zpráv denně. V poslední době mám docela hodně zpráv, že
jsou lidé naštvaní ve smyslu: to budete v té Sněmovně pouze čtyři roky
nadávat? Čekali jsme, že předvedete něco pozitivního. Vidím z toho pro
sebe jednu cestu,“ uvedl Klaus.

Jiná věc prý je, že to, co by ODS chtěla prosazovat, by se asi Andreji
Babišovi moc nelíbilo. Občanští demokraté chtějí zrušit EET, zastavit
kontrolní hlášení, snížit daně a tak podobně. Věcně se tedy dá
předpokládat, že si Babiš bude hledat partnery jinde.

„Za sebe si ale myslím, že se má debata o podmínkách věcně vést.
Nechci věnovat čtyři roky nějakému kvičení o policii, odposleších a
nevím čemu dalšímu. Rád bych se dostal k věcným problémům, třeba
školským věcem, nebo záležitostem národních zájmů,“ konstatoval Klaus.

Klaus by se např. rád věnoval oblasti školství. V současném složení
Poslanecké sněmovny by se třeba rád postavil proti inkluzi. Tu kritizují
jak Babiš, tak Tomio Okamura se svým hnutím SPD, takže by ODS mohla
přispět svou troškou do mlýna a školám ulevit. Dalo by se prý ulevit
také ředitelům škol, kteří jsou státem přetěžováni.

Nevidí však důvod, aby se ODS spojovala do nějakého velkého bloku s TOP 09,
s lidovci a s hnutím STAN. Občanští demokraté jsou podle jeho názoru
dostatečně sebevědomou stranou, která by se měla posunout natolik doprava,
že vedle ní už nebude nikdo. Klaus nechce, aby se z ODS stala nová TOP 09.

„Lidi, jako je pan Feri, paní Langšádlová a další, za žádnou pravici
nepovažuji. Jakákoli integrace s nimi nedává sebemenší smysl. To je jak
kdybychom se spojovali s Piráty. Myslím, že ODS má snad na to, aby byla
dostatečně silná a pravici dominovala. Nepotřebuje na to nějaké hnutí
starostů a podobné subjekty,“ zmínil Klaus.

Pár slov padlo i k prezidentské volbě. Klaus není nijak nadšen z toho, že
občanští demokraté nemají vlastního kandidáta. Totéž by se dalo říct
o kandidatuře Mirka Topolánka na Hrad, protože Mirek Topolánrk stál podle
Klause u ideologického rozkolu v ODS, když podepsal Lisabonskou smlouvu. To
ale zároveň neznamená, že by Klaus mladší podporoval Miloše Zemana.

„Upřímně, pan prezident Zeman se mi zdá ze zdravotního hlediska...
Prostě mi připadá jak Edvard Beneš v roce 1948. Už si nemám důvod myslet,
že společnosti něco zásadního přinese. Spíš mi přijde, že je ke
kandidatuře dotlačen svým okolím,“ uzavřel Václav Klaus mladší.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Trump sdělil, jak chce dosáhnout míru. Po těchto slovech překvapil mnohé

Ve svém projevu v jihokorejském parlamentu prezident USA Donald Trump řekl,
že chce budovat mír pomocí síly. Americký předák také podotkl, že ti,
kdo chtějí mír, mají být silní.

„Čas omluv pominul. Teď nastal čas síly", řekl.

Podle slov amerického prezidenta „svět už nemůže být trpělivý vůči
odpadlému režimu, který vyhrožuje jadernými zbraněmi".

Dodal rovněž, že hodlá posílit americkou armádu. „USA a moje
administrativa úplně přebudovávají naše ozbrojené síly", řekl Trump.

Americký předák zdůraznil záměr utrácet miliardy dolarů na modernizaci
ozbrojených sil USA. Podle jeho slov budou tyto prostředky vynaloženy na „tu
nejnovější a nejlepší ve světě (vojenskou) techniku"

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Trump bude požadovat přezkoumání dohody o íránském atomu

Zvolený prezident USA Donald Trump bude požadovat přezkoumání a provedení
změn v dohodě o íránském jaderném programu, řekl Trumpův poradce pro
zahraniční politiku Walid Phares.

Trump nejednou kritizoval dohodu s Íránem, podle níž Teherán zaručoval
mírový charakter svého jaderného programu výměnou za zrušení
mezinárodních sankcí.

„Zrušení — to je zřejmě příliš silné slovo. Vezme tuto dohodu,
přezkoumá ji, zašle do kongresu, bude požadovat od Íránců, aby zrušili
některé body nebo je změnili, a to se bude projednávat", řekl Phares ve
vysílání rádia BBC a dodal, že Trumpova kancelář nepřijme dohodu v její
současné podobě.

Ve středu předseda výboru pro otázky národní bezpečnosti a zahraniční
politiky íránského parlamentu Alaeddin Boroujerdi řekl, že očekává od
zvoleného prezidenta USA úctu k dohodě o íránském jaderném programu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Na Okamurova tajemníka letí trestní oznámení

Trestnímu oznámení čelí tajemník hnutí Svoboda a přímá demokracie
Jaroslav Staník. To na něj pro jeho výroky na adresu menšin podal aktivista
Jan Cemper. Podle výpovědi některých poslanců měl Staník prohlásit, že
„Židi, homosexuálové i cikáni by měli jít do plynu“.

Výrok měl zaznít před dvěma týdny ve sněmovním klubu. Podle svědků
přišel do sněmovního klubu Staník silně podnapilý. Nejdříve začal
vulgárně urážet dosluhující ministryni práce a sociálních věcí
Michaelu Marksovou, později pak vyzýval k likvidaci menšin.

Aktivista Cemper inicioval trestní oznámení, které podal v neděli. „Důvod
je, že podle mého názoru provolávání pana Staníka naplňuje skutkovou
podstatu trestného činu podle paragrafu 356 trestního zákoníku, tedy
podněcování k nenávisti vůči skupině osob nebo k omezování jejich
práva svobod. Pokud k danému chování existuje dostatek svědků, neměl by
být problém dané skutky dokázat,“ sdělil serveru iDNES.cz Cemper.

A svědků se našla celá řada, jedním z nich je například někdejší
poslanec Marek Černoch. „Ve chvíli, kdy tam přišla paní ministryně
Marksová, tak se do ní Staník začal velice vulgárně navážet a byl opilý,“
popsal událost a dodal, že šlo o rasistické výroky, že by se měli
homosexuálové, cikáni a Židi střílet hned po narození a Židi zplynovat.

Černoch také sdělil, že uklidnit Staníka bylo nemožné, a nejvíce mu
vadilo, jak se Staník choval k ministryni jako k ženě. Naštvala ho ale i
reakce předsedy SPD Tomia Okamury, který tvrdil, že Marksová byla sama
opilá a celou situaci zkreslila, jak uvedl na Facebooku.

Na to Marksová reagovala, že by se Tomio Okamura měl se svými soudy krotit.
„Výroky tajemníka Staníka nejsou můj osobní konflikt. Jsou o
nepřípustném rasismu a xenofobii. Svědků je celá řada,“ řekla s tím,
že především by se k tomu měl čelem postavit klub SPD, a ne ústy svého
předsedy lhát, že si to vše vymyslela.

Marksové se zastal i bývalý poslanec Martin Lank, který byl také svědkem
incidentu. „Je to nesmysl. Paní ministryně tam přišla rovnou z nějakého
jednání. Jestli předtím něco drobného požila, si netroufám odhadovat,
ale rozhodně nepůsobila, že by byla v podnapilém stavu,“ uvedl Lank s tím,
že na Staníkovi naopak bylo patrné, že předtím alkohol konzumoval a
Staníkovy výroky byly nechutné a nevhodné.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Ledy se hnuly? Policie se chystá na Zdeňka Bakalu. Osobně. Jsou zde
zajímavé narážky

Policie se chystá vyslechnout miliardáře Zdeňka Bakalu. Informoval o tom
server Neovlivní.cz.

Policie už přes půl roku zkoumá finanční operace v ostravské těžební
společnosti OKD. Vyšetřování se týká finančních operací majitelů
dolů, u nichž existuje podezření, že ve výsledku poškodily OKD. Jde hned
o několik transakcí, které nasvědčují tomu, že manažeři a majitelé
nejednali s péčí řádného hospodáře a vyvedli z firmy stovky milionů
korun. Kriminalisté se podle zjištění Neovlivní.cz zaměřili zejména na
výplatu dividend, na niž si manažeři vzali úvěry, které byly následně
nevýhodně přefinancovány.

„Podezření z poškození OKD vypadá na základě výsledků vyšetřování
velmi vážně. Nyní vyšetřování postoupilo do fáze, kdy budou následovat
výslechy klíčových postav. Mezi nimi i miliardáře Zdeňka Bakaly,“
cituje server vysoce důvěryhodný zdroj obeznámený s vyšetřováním.

Oficiálně ale ani vyšetřovací tým, ani žalobci, kteří na jeho práci
dohlížejí, nechtějí průběh kauzy nijak komentovat.

Jak server dále uvádí, majitelé OKD, mezi které do letošního února
prostřednictvím společnosti NWR patřil především miliardář Bakala,
doposud veškerou kritiku ohledně hospodaření firmy odmítali. Bakalův
mluvčí Roman Frkous nedávno zveřejnil čísla, podle nichž akcionáři NWR
investovali za deset let do nových technologií a ražeb 40 miliard korun,
zvýšili mzdy zaměstnanců na 1,5násobek průměrné mzdy a odvedli státu
přes 40 miliard na daních a odvodech. Při restrukturalizaci dluhů NWR v roce
2014 pak Bakala investoval do firmy osobně miliardu korun, dodal.

Server ale upozorňuje, že oproti tomu stojí téměř 60 miliard, které OKD
vynesly přímo Bakalovi jako třetinovému majiteli, a vyplacené dividendy v
době, kdy už společnost mířila ke svému pádu.

Celý text je ZDE

Server Tn.cz upozornil, že možná až 65 miliard korun bude vedení
krachující důlní společnosti OKD požadovat po Zdeňku Bakalovi a
společnosti NWR. Vyplývá to ze žaloby, kterou firma poslala k ostravskému
krajskému soudu.

Vedení krachující OKD zatím požaduje „jen“ 24,5 miliardy korun, uvádí
Český rozhlas, který má žalobu k dispozici. Jde o část dividend, které
podle OKD firma svým akcionářům vyplatila neoprávněně.

OKD ústy svého mluvčího Iva Čelechovského vzkázalo, že zatím žalobu
nebude blíže komentovat. Zároveň ovšem slíbil, že bude velmi brzy svolán
tiskový brífink.

Firma mezi lety 2006 a 2012 vyplatila dividendy v celkové výši 65,3 miliardy
korun, což je oněch dalších zmíněných 40 miliard, které OKD ještě
může požadovat.

Kámen úrazu je podle serveru v tom, že firma ve zmíněných letech vydělala
méně, než si akcionáři rozdělili mezi sebou. Existuje tak podezření, že
Bakala OKD v podstatě vytuneloval.

K celé kauze se na sociální síti vyjádřil šéfredaktor Mladé fronty Dnes
Jaroslav Plesl. „Já myslím, že kdyby se Radek Pokorný hodně snažil,
nasadil by na obranu Bakaly Hollana, když je ten Růžička tak neschopnej,“
napsal nejprve a později připsal: „Koukám, že kucí z Bison & Rose to PR
pro Bakalu těžce nezvládaj. Bystrov úplně tragickej. TV Nova na jedničku.
Moc pěknej dárek Václavu Havlovi k tomu výročí...“

Krátce celou věc okomentoval na sociální síti také prezidentův mluvčí
Jiří Ovčáček: „Ledy se konečně hnuly? OKD žaluje Bakalu o 25 miliard.
A uvažuje o dalších čtyřiceti.“

Celé znění příspěvků Jaroslava Plesla na jeho facebookovém profilu:

Ja myslim, ze kdyby se Radek Pokorny hodne snazil, nasadil by na obranu Bakaly
Hollana, kdyz je ten Ruzicka tak neschopnej..

Koukam, ze kucí z Bison & Rose to PR pro Bakalu tezce nezvladaj. Bystrov uplne
tragickej. TV Nova na jednicku. Moc peknej darek Vaclavu Havlovi k tomu vyroci...

Celé znění příspěvku Jiřího Ovčáčka na jeho facebookovém profilu:

Ledy se konečně hnuly? OKD žaluje Bakalu o 25 miliard. A uvažuje o dalších
čtyřiceti

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Legendární český komentátor o Naděždě Savčenkové. Hodně, hodně jinak
než ostatní

Legendární novinář Ivan Hoffman se vyjádřil ke kauze ukrajinské pilotky
Naděždy Savčenkové, která je v Rusku souzena za to, že zavraždila dva
novináře. V celém soudním procesu jsou pak dva pohledy na věc, Ukrajinci ji
vnímají jako hrdinku, Rusové jako vražedkyni. Česká republika však
spíše sleduje, kdo ji soudí, ne za co je souzena.

„Zatímco Západ si vzal za svou ukrajinskou verzi o hrdinné vlastence,
která je obětí ruské justiční zvůle, Rusové sledují proces s ‚krvavou
Naděždou‘, jak této vojačce, která si vzala u armády dovolenou, aby
mohla zabíjet Rusy na východní Ukrajině, říkali zajatci, které mučila,“
píše Hoffman. Dodává, že je zcela běžné, že ve válečných konfliktech
existují zcela rozdílné pohledy znepřátelených stran na jejich přední
osobnosti.

„Udělat z Naděždy Savčenkové mediální hvězdu vyžaduje ovšem značnou
naivitu nebo silný žaludek,“ míní Hoffman s tím, že lze dohledat videa,
ve kterých se ukrajinská pilotka chlubí tím, jak zabíjela lidi.

Celý text zde

Dokonce i o její jednotce Ajdar vydala zprávu Amnesty International, která ji
dává do spojení s „represemi vůči civilnímu obyvatelstvu a zločiny
proti lidskosti“. Obdivovat Savčenkovou lze tedy jen do té doby, než
slyšíme výpovědi různých obyvatel Ukrajiny o tom, jaká je ve skutečnosti.

„Ukrajinská hrdinka bude za podíl na vraždě ruských novinářů a
dalších civilistů odsouzena.“ Pokud by však došlo k jejímu vydání na
Ukrajinu k výkonu trestu, mohla by se z ní eventuálně stát ukrajinská
poslankyně. „A náš premiér bude mít šanci Naděždě Savčenkové
osobně vyjádřit svůj obdiv.“

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Ministerstvo obrany Ukrajiny vyzývá občany země nenavštěvovat Krym, pokud
to nebude nutné

Ministerstvo obrany Ukrajiny vyzývá občany země nenavštěvovat Krym, pokud
to nebude nezbytně nutné, prohlásil ve čtvrtek na brífinku tiskový
mluvčí ministerstva pro otázky vojenské operace Alexandr Motuzjanik.

„Vyzýváme Ukrajince a cizince pečlivě vážit všechna pro a proti a
nenavštěvovat okupovaná území, pokud to nebude nutné," řekl Motuzjanik,
když komentoval zadržení ukrajinských diverzantů na Krymu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Telegraph: v bitce britských vojáků v Rize uviděli „ruku Moskvy“

V britské armádě uviděli v bitce dvou vojáků v Rize „ruskou konspiraci“
s cílem diskreditovat vojáky Spojeného království, informuje The Telegraph.

Incident se odehrál v pondělí. Dva vojáci z gardového pluku seděli v
McDonalds, když je znenadání napadli neznámí lidé a začala rvačka. Podle
informací novin byla nedaleko od místa události „natáčecí skupina",
která okamžitě rvačku natočila.

„Podle našeho hodnocení to skutečně je inscenace. Prý, pojďme z těchto
chlapců udělat chuligány a natočit to na video," cituje The Telegraph slova
zdroje v britské armádě.

Tisková mluvčí britské armády zase prohlásila, že vojenské velení si je
vědomo incidentu v Rize, do něhož jsou zapleteni dva vojáci.

Britští vojáci se nestali poprvé centrem skandálu v Rize. V červenci
tancoval opilý voják na střeše taxíku, jiný voják se pokoušel k němu
připojit, další dva to točili na mobilní telefony. Vandalové zničili
střechu automobilu, kapotu a dveře řidiče.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Bývalý voják nechtěl bojovat pod vlajkou NATO, raději prý bude střílet v
parlamentu... Teď ho odsoudili, dělal prý nátlak na orgán

Veterán z mise v Bosně a bývalý voják z povolání Martin Holkup byl
odsouzen za nebezpečné vyhrožování. Důvodem byly jeho výroky v pořadu
Reportéři České televize loni v říjnu. Informovaly o tom Jihočeské
týdeníky.

„Nepůjdeme do války pod vlajkou NATO. Jsme připraveni se vůči státu a
takovým opatřením aktivně bránit. Vzkazuji politikům, že jestli nás do
tohohle dovedou, první se bude střílet ve Strakově akademii a Parlamentu,
ať si to uvědomí,“ řekl v reportáži Holkup. A tím to všechno začalo.
I přestože se Holkup bránil, že jde o parafrázi citátu Ernesta Hemingwaye:
„Věřím, že všichni ti, kteří těží z války a přispívají k jejímu
vzniku, by měli být zastřeleni hned první den občany své země.“

Holkup dodnes neví, kdo trestní oznámení podal. „Údajně bylo zahájeno z
moci úřední,“ uvedl Holkup. V rámci vyšetřování prováděla policie i
domovní prohlídky. K obžalobě se pak jako dva poškození přihlásili dva
senátoři – Jiří Šesták a Zdeněk Papoušek. Každý požádal i o
odškodnění ve výši stokoruny.

Celá reportáž vznikla při natáčení výcviku Československých vojáků v
záloze, v čele jihočeské pobočky totiž Holkup stál. Holkup v ní mimo
jiné zopakoval, že iniciativa je přesvědčena, že NATO se chystá na válku
a chce napadnout Rusko. Za stejně zhoubnou prý považují i politiku Evropské
unie, která k nám přivádí bojovníky Islámského státu.

Při výslechu pak Holkup trval na tom, že jeho výrok byl varováním
politikům, nikoliv vyhrožováním. Dle obžaloby se však Holkup dopustil
vyhrožování střelbou ve Strakově akademii a Parlamentu a své výroky
pronesl vážně s cílem působit na orgán veřejné moci. Zároveň také
mohl inspirovat další osoby k útoku. Jako trest byla navržena roční
podmínka se zkušební dobou na rok a půl. „Mně to připadá jak návrat do
padesátých let. Vybrali si tady oběť, kterou šikanují za názory,“
komentoval průběh soudního líčení Petr Vober.

V úterý 1. listopadu pak byl vynesen rozsudek – obžalovaný Martin Holkup
se uznal vinným a byl odsouzen k trestu odnětí svobody v trvání osmi
měsíců. Výkon tohoto trestu se odkládá na zkušební dobu v délce
trvání dvou let. Požadavek senátorů o odškodné byl zamítnut. „Odvolám
se. Okresní soud tímto konstatoval, že když tu vláda připravuje účast na
válečném dobrodružství, občan do toho nemá co kecat,“ uzavřel Holkup.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Lékaři poslali vzkaz novému ministrovi: Chceme vyšší platy. A nejen to

Nový ministr zdravotnictví, kterým se má stát ředitel Fakultní nemocnice
Motol Miloslav Ludvík (ČSSD), bude mít podle některých lékařů poměrně
málo času na prosazení zásadních změn. Shodli se na tom delegáti sjezdu
České lékařské komory (ČLK), které ČTK oslovila.

Prezident komory Milan Kubek doufá, že nový ministr zvládne pro
zdravotnictví získat dost peněz, prosadit pravidelnou valorizaci plateb za
státní pojištěnce či sjednotit odměňování zdravotníků. Komora
dosavadního ministra Svatopluka Němečka, který bude podle pátečního
oznámení premiéra Bohuslava Sobotky (oba ČSSD) odvolán, dlouhodobě
kritizovala.

„Odvolání vnímáme jako logický krok. Ale pokud nový ministr nezíská
podporu celé vlády, pak se mu toho s resortem zdravotnictví příliš udělat
nepodaří,“ uvedl Kubek. Na svou stranu by měl podle Kubka získat
především ministra financí Andreje Babiše (ANO), který Němečka často
kritizoval.

Problémy, mezi které komora řadí podfinancovanost systému a nedostatek
kvalifikovaného personálu, se ve zdravotnictví kumulují dlouhou dobu. „Doufáme,
že pan Ludvík, který vždycky dokázal získat peníze pro motolskou
nemocnici, bude stejně vehementně bojovat za celé zdravotnictví a získá
peníze,“ poznamenal Kubek. Jako další úkoly pro ministra zmínil mimo
jiné prosazení pravidelné valorizace plateb za státní pojištěnce,
jednání o zavedení zdravotní daně na tabák a alkohol či sjednocení
odměňování zdravotníků. „Všechno se možná stihnout nedá, je potřeba
především začít,“ dodal Kubek.

„Reálně se toho moc stihnout nedá, to nám je všem jasné,“ řekl ČTK
předseda Lékařského odborového klubu (LOK) Martin Engel. Rozhodnutí o
Němečkově odvolání Engela překvapilo. „Útoky na ministra Němečka i od
ostatních členů vlády byly celé tři roky a po třech čtvrtinách mandátu
je to trošku překvapivé. Navíc není jasná konsekvence s tím, že by teď
něco udělal špatně,“ poznamenal Engel s tím, že s prací Němečka nebyl
spokojen.

Chceme vyšší platy pro doktory, vzkazuje novému ministrovi odborář Engel

Od Ludvíka očekává, že dodrží slib na zvýšení platů lékařů v
nemocnicích, který vláda dala. „Byl bych rád, kdyby začal řešit
problém přesčasové práce, ale reálně ani nemůžeme nic víc očekávat,“
dodal Engel.

Lékařka a dosavadní senátorka Alena Dernerová se domnívá, že nový
ministr má málo času na to, aby nastartoval nějakou změnu. Lékaři podle
ní očekávají například sjednocení plateb za určité výkony, které
nemocnice dělají. Na to podle ní ale doba do příštích sněmovních voleb
nestačí. „Nemůže udělat žádná nepopulární opatření, protože
zdravotnictví je pod drobnohledem a ČSSD bude chtít sbírat body. Nevidím
nějakou smysluplnost ve výměně ministra pár měsíců před volbami do
sněmovny,“ řekla ČTK Dernerová.

Podle ředitele Institutu klinické a experimentální medicíny (IKEM) Aleše
Hermana bude mezi hlavní úkoly nového ministra patřit dotažení
legislativních návrhů, které připravil jeho předchůdce, dále rozpočet
zdravotnictví a úhradová vyhláška na rok 2018. „Vše ostatní si vůbec
netroufám říct, protože ta doba je krátká,“ konstatoval Herman.

Výměnu na postu ministra zdravotnictví musí ještě potvrdit prezident.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Jaképak cavyky! Vražda Skripala je vražda, přes to nejede vlak. Britové
mají důkazy. Co jsem slyšel, mi stačilo, sdělil PL Karel Schwarzenberg

ROZHOVOR. Bývalý ministr zahraničních věcí a čestný předseda TOP 09
Karel Schwarzenberg na rozdíl od řady opozičních poslanců nekritizuje
prezidenta Miloše Zemana za to, že dal za úkol Bezpečnostní a informační
službě pátrat potom, jestli byly v bývalém Československu a později v
České republice vyráběny chemické látky. blízké použité látce při
otravě agenta Sergeje Skripala a jeho dcery ve Velké Británii. „Když jsme
byli osočeni, že jed pocházel od nás, je opravdu prostě dobré to
přezkoumat,“ prohlásil v rozhovoru pro ParlamentníListy.cz Karel
Schwarzenberg.

Česko vyhostí tři členy ruského diplomatického personálu v reakci na
otravu bývalého ruského agenta Sergeje Skripala ve Velké Británii. Rozhodla
o tom vláda Andreje Babiše v demisi. Je to podle vás správné rozhodnutí?

Je to správné, je to výraz solidarity s Velkou Británií.

Zdá se vám, že tři vyhoštění ruští diplomaté jsou dostatečný počet,
když víme, že tu máme sto čtyřicet ruských diplomatů, což je mnohem
víc než jakýkoli jiný stát?

Myslím, že počet vyhoštěných ruských diplomatů je přiměřený.
Uvidíme, co bude dál. Máme tady spoustu ruských agentů mezi diplomaty, to
víme velmi dobře. Možná, že to skončí tím, že vypovíme další, ale
zatím vyhoštění tří považuji za dostatečné.

Nevyhrotí tahle situace už tak napjaté vztahy Západu s Ruskem?

Vztahy Západu a Ruska byly napjaty vraždou, tak jaképak cavyky. Tady musíme
dát svůj postoj jasně najevo. Vražda je vražda, přes to nejede vlak.

Indicie, že za otrávením ruského agenta Sergeje Skripala stojí Rusko, jsou
vážné, ale nezpochybnitelné důkazy zatím zveřejněny nebyly. Myslíte si,
že Velká Británie je už skutečně má?

Má dostatek důkazů, Britové to také nedělají z rozmarné nálady. Mají
zdárné obchody s Ruskou federací, teď se to všechno přerušilo, i jiné
věci. Pro své rozhodnutí mají očividně vážné důvody. Já jsem nebyl na
setkání s britskou stranou, kde se o tom rozhodovalo, ale to, co tam zaznělo,
stačilo k rozhodnutí řady zemí připojit se k vyhoštění ruských
diplomatů a vyjádřit tak solidaritu s Velkou Británií.

Co jste říkal na reakci ze strany Ruska, když prohlásilo, že otravná
látka

Novičok, kterou byli Sergej Skripal i jeho dcera otráveni, mohla pocházet z
jiných zemí a mezi nimi jmenovali i Českou republiku?

Oni už za starých dob používali podobné informace. Já bych se nad tím
nerozčiloval.

Mnohé politiky rozčílilo, že prezident Miloš Zeman uložil šéfovi
Bezpečnostní informační služby Michalu Koudelkovi, aby BIS pátrala po tom,
zda byl na území Česka vyvíjen nebo skladován jed Novičok. Jsou důvody k
takovému prověření? Nepřipouští tím, když se bude zpravodajská služba
nařčením Ruska vážně zabývat, český prezident možnost, z které nás
nařklo Rusko?

Na každý pád stojí za to tuto věc přezkoumat, protože ta pomluva existuje,
tak je dobré to prověřit.

Takže nesouhlasíte s ostrou reakcí některých politiků, například vašeho
stranického kolegy Miroslava Kalouska, šéfa STAN Petra Gazdíka i některých
dalších, že prezident Miloš Zeman slouží cizí moci, nikoli českým
občanům? Podle Petra Gazdíka se prezident Miloš Zeman dokonce pohybuje na
hranici vlastizrady a vyzývá Senát, aby začal konat.

Přezkoumat nařčení Ruska je podle mého názoru správné. Když jsme byli
osočeni, že jed pocházel od nás, je opravdu dobré to přezkoumat.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Jižní Korea odmítla raketové spojenectví s Washingtonem po jednání s
Čínou. Názor

Žádné nové protiraketové stanice USA se v Jižní Korei neplánují –
zaprvé. Jižní Korea se nebude účastni amerického systému protiraketové
obrany – zadruhé. Spolupráce Soulu, Washingtonu a Tokia nepřeroste do
vojenského svazu – zatřetí. Prohlášení na tato témata jsou oficiální,
patří ministryni zahraničí Jižní Korei Kang Kyung-whaovi.

Přivézt systémy je snadné, odvézt těžké

Jedná se plánovaný systém THAAD, který může kontrolovat nemalá území
ruského Dálného východu a Číny. Ke všemu se jedná přesně o ten „štít",
který je horší než jakýkoli meč. Vzpomeňme si, jak USA vystoupily z
dohody o protiraketové obraně s Ruskem a začaly rozmísťovat své „štíty"
po Evropě a v Asii. Taková ochrana vytváří iluzi beztrestnosti a otevírá
možnosti snít o vlastním jaderném prvním úderu.

Severní Korea, která se ve svých vyjádřeních příliš neomezovala, se pro
USA ukázala být velmi vhodnou záminkou, aby bylo možné umístit systém
THAAD na Dálném východě. Nic jiného.

Jak vidíme, nevpouštět do země nové raketové systémy je snazší, než
odvézt ty staré. A to je dobrá voda na mlýn v přemýšlení mnohých
evropských lídrů: navezou vám tam ty krámy rychle, ale odvézt je — to
už je jiná věc. A urazit jednu ze dvou světových mocností — USA — to
není legrace.

Je jasné, že před vámi stojí čistě technická otázka. THAAD je systém,
jehož umísťování mělo trvat mnoho měsíců. A odpovídat na otázku, co
se nyní stane s americkými plány, jak v nich budou figurovat a zdali v nich
vůbec budou figurovat jednotky již umístěné v Jižní Koreji, musejí
udělat specialisté.

My nyní pozorujeme něco jiného — velkolepý diplomatický příběh. Jeho
se účastní klíčoví hráči světové diplomacie: USA a Čína, Rusko,
Japonsko a obě Korei.

U koho fungují sankce

Jihokorejská ministryně paní Kyung-wha učinila zmíněná prohlášení ve
svém parlamentu po několika kolech jednání s Čínou. Ve výsledku v obou
hlavních městech prohlašují, že jednotky THAAD jsou „dočasné" a
nedotýkají se zájmů třetích zemí (to zde očividně znamená Ruska a
Číny). Zajímavé je, jaké konkrétní časové období mají na mysli? No,
jelikož se Peking a Soul dodatečně dohodly rozvíjet strategické vztahy, tak
budeme doufat, že se tyto podivnosti vysvětlí stejně jako mnohé různosti v
interpretacích a nejasnosti.

Výsledek: korejské ztráty dosahují 12 miliard dolarů a jejich HDP se v
krátké době snížilo o 0,4 %. Připomeneme, že to nejsou Spojené státy,
ale Čína je hlavním ekonomickým partnerem Koreje.

Nyní bylo prohlášeno, že do této země budou opět létat čínské
dopravní letouny. Dodatečně bude obnovena dohoda o valutovém swapu o
rozměru 56 miliard dolarů. A to je velmi dobrá věc (Rusko ji s Čínou také
má), chrání kurz valuty před mnohými nepříjemnostmi. Málokdo ví, že
asijské valuty jsou v úplném pořádku od doby asijské finanční krize
1997-1999 právě díky tomu, že má Čína takové dohody se svými sousedy.

Všechny ostatní otázky se mohou vysvětlit po právě vyhlášené schůzce
Si Ťin-pchinga s prezidentem Jižní Korei Mun Če-inem během příštího
týdne na summitu APEC v Danangu (Vietnam).

A nyní to nejzajímavější. Čelní představitelé Číny a Jižní Korey
nebudou jedinými účastníky summitu. V nejbližších dnech se odehraje
velké diplomatické setkání: APEC, poté summit ASEAN v Manile, a Donald
Trump ke všemu bude na cestě Tokio — Soul — Peking. To znamená, že
všichni budou jednat se všemi, a to i několikrát.

Odpověď na tuhle otázku existuje. V mnoha dokumentech se opakuje slovo „jednání"
a také slova „žádná vojenská řešení". To znamená, že asijští
partneři a i spojenci budou nutit Trumpa k jednání s Pchjongjangem, což
Američané zatím demonstrativně s pohoršením odmítali.

Upozorníme, že asijská politika není o tom, aby se malé strany bezohledně
houpaly mezi USA a Čínou. Všichni hledají rovnováhu, snaží se zachovat
dobré vztahy s oběma supervelmocemi. A to vidíme i v tomto případě.

Doslov. Rusko-čínské partnerství ve světě opět ukazuje své zvláštnosti.
Na části Blízkého východu a v Sýrii pracují spolu, první housle ale
hraje Rusko. Peking ví, které protisyrské rezoluce v Radě bezpečnosti OSN
bude Rusko vetovat a často se zdržuje (někdy ale přidává své veto k
ruskému — v závislosti na situaci). Celkově jsou ale Číňané spokojeni
se svojí rolí druhých houslí. V korejské otázce je to obráceně: druhé
housle hraje Rusko. Ale i tak hrají společně.

Názor autora se nemusí shodovat s názorem redakce

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí