Question:
Na MZV RF vysvětlili přítomnost USA v Afghánistánu

USA zachovávají svou přítomnost v Afghánistánu, aby ovlivňovaly sousední
země a regionální konkurenty – Rusko, Írán a Čínu, prohlásil v
interview pro Sputnik zmocněnec prezidenta RF a ředitel Druhého departamentu
pro Asii MZV RF Zamir Kabulov.

„Podle našeho názoru se nacházejí Američané v Afghánistánu
především s cílem kontroly a vlivu na politické procesy v sousedních
zemích a také demonstrace síly svým regionálním konkurentům, především
Číně, Rusku a Íránu. Je jasně vidět snaha Washingtonu docílit
destabilizace Střední Asie a jejího přenesení do Ruské federace s tím,
aby pak vystoupil jako jediný ochránce před potenciálními a nově
vznikajícími hrozbami v tomto regionu," řekl Kabulov.

Podle jeho slov se u Ruska nahromadilo mnoho otázek k USA

„Až dosud nemohou ve Washingtonu pochopit, že neexistuje žádné čistě
vojenské řešení afghánského konfliktu a že zvítězit nad táliby
silovými metodami se nepodaří… V nové strategii pro Afghánistán se
dává přednost silovému nátlaku na ozbrojenou opozici, což svědčí
fakticky o pokračování v politice předchozí administrativy, která měla za
následek eskalaci ozbrojeného konfliktu," řekl Kabulov.

„My a země sousedící s Afghánistánem máme otázky ohledně termínů,
parametrů a skutečných cílů další americké vojenské přítomnosti v
Afghánské islámské republice. Nedostatek průzračnosti a ohledu na zájmy
sousedních států vyvolává vážnou nespokojenost a vede ke ztrátě
důvěry k jednání s touto zemí v regionu," dodal vysoce postavený ruský
diplomat.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Jindřich Šídlo vybarvil Babišovi Čapí hnízdo

Byly časy, kdy podvody a korupce nerozlučně patřily k české politice. V
té době se zrodil také projekt Čapího hnízda, s nímž nemá ministr
financí Andrej Babiš (ANO) nic společného. On tam jen chová zvířátka a v
minulosti tu vítal výkvět diplomatického sboru. Dnes s Čapím hnízdem
nemá majitel Agrofertu nic společného. Je jen očerňován.

Andrej Babiš (ANO) má problém. Jmenuje se Čapí hnízdo. Jen se tváří,
že vlastně žádný problém neexistuje protože se zrodil v době, kdy
ještě nechtěl vstoupit do politiky. Kdyby už v roce 2008 věděl, že bude
politikem, leccos by dělal jinak. Dnes toho média využívají a útočí na
něj. On se přitom jen chtěl postarat o zvířata a ukázat je dětem. Kauzu
firmy Čapí hnízdo okomentoval v pátečních Hospodářských novinách
Jindřich Šídlo.

„Co je nejdůležitější: Celá kauza Čapí hnízdo začala údajně v
době, kdy Andrej Babiš nebyl v politice, takže se nepočítá. Kdyby věděl,
že jednou bude v politice, postupoval by úplně jinak. Je ale třeba si
uvědomit, že o dotaci bůhvíkdo žádal v roce 2008, kdy byly podvody a
korupce v České republice úplně normální. Tedy těsně před tím než
Andrej Babiš, zajištěný a úspěšný muž, který nemá zapotřebí
přilepšovat si po tisícovkách, do politiky vstoupil, aby tuto situaci
změnil,“ napsal Šídlo.

Před tím, než Babiš do politiky vstoupil, by podobná kauza zřejmě
stačila k pádu ministra. Podívejme se na někdejší vládu premiéra Petra
Nečase, která dopadla, jak dopadla. Ve svých funkcích skončila celá řada
ministrů, které odvolal sám premiér a nakonec padl předseda vlády, jenž
byl spojován s údajným korupčním jednáním. Soud sice konstatoval, že
poslance podezřelé z korupčního jednání chrání indemnita, ale Nečas
stejně padl.

To se však stalo před tím, než Andrej Babiš vstoupil do politiky, aby ji
vyčistil. Vstoupil tam, na Čapím hnízdu pohostil výběr pražského
diplomatického sboru a teď tvrdí, že s firmou nemá nic společného. Jen se
nechává uklidnovat zvířátky z farmy, která proti sobě neintrikují.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Migranti vědí, že v Evropě dostanou „astronomické částky“ a ženy
jsou tam „nahé“. Doteď viděli ženám jen jejich oči. Naše civilizace
je skutečně ohrožena, varuje profesor Pirk

ROZHOVOR Po teroristických útocích v Bruselu by měly evropské vojenské
síly vniknout na území Islámského státu a srovnat ho se zemí, prohlásil
uznávaný kardiochirurg profesor Jan Pirk. „Pokud se nevzpamatujeme,
evropská kultura, bohužel velice brzy, skončí. A nebude to poprvé, co
čelíme podobné hrozbě, vždyť jsme před pár sty lety Turky zastavili u
Vídně. A teď si z nás Turecko dělá srandu a dojnou krávu,“ řekl v
rozhovoru pro ParlamentníListy.cz přednosta Kardiocentra a Kliniky
kardiovaskulární chirurgie IKEMu.

Jaké důsledky budou mít podle vás teroristické útoky v Bruselu, sídle
Evropské unie a Severoatlantické aliance, pro Evropu a Českou republiku?

V jednom rozhovoru se mne nedávno ptali, jestli si myslím, že bude válka. A
já jsem říkal: nebude, protože už je. Tohle je svým způsobem
teroristická neboli partyzánská válka. To není nic jiného. Dělat
atentáty, vyhazovat pomocí výbušnin nevinné lidi do vzduchu je
teroristický způsob vedení války.

Myslíte si, že tato teroristická válka dojde až k nám? Máme se bát
podobných útoků, jaké už zažil New York, Londýn, Paříž, Brusel,
Istanbul?

Myslím si, že ne, protože pro islámské teroristy nejsme zajímavým cílem.
Nezapomínejme, že celá Česká republika je počtem obyvatel na úrovni
jednoho průměrného čínského města. A tam stačí jeden starosta. My
nejsme střed světa, nejsme hybná síla ve světě, takže nemyslím, že
bychom teroristům stáli za tu námahu, aby se tady angažovali, protože by to
nemělo ten dopad. Oni zcela určitě cílí na velmoci. Doufám, že jsem
správným prorokem.

Belgie je také malá země, i když jinak důležitá, protože tam je sídlo
Evropské unie i NATO.

Je to vlastně hlavní město Evropské unie. Proto nemyslím, že by teroristé
podobně cílili na nás.

Myslíte si, že Evropa, která žije od druhé světové války v podstatě v
klidu a míru, je připravena čelit brutálním teroristickým útokům?

Doufám, že tyto atentáty už zatřásly vedením Evropské unie a že se
evropští politici konečně probudí. Já jsem lékař, nejsem pro žádné
vraždění lidí, ale jsem přesvědčen, že by měly vzniknout evropské
ozbrojené síly a vniknout na území ovládaná Islámským státem a
Islámský stát vykořenit a zlikvidovat. Na hrubý pytel hrubá záplata. Po
tom, co se teď odehrálo v Bruselu, by tam prostě měla vtrhnout silná
armáda spojených evropských a amerických sil, zlikvidovat to tam a udělat z
toho poušť.

Souvisí podle vás terorismus se současnou migrační krizí, jak někteří
odpůrci migrace tvrdí, nebo by tu byl i bez ní, ostatně jako předtím?

Nemůže to být částečně i vina evropských politiků, že arabské
komunity ponechaly samy sobě, nesnažily se je integrovat do místní
společnosti, nebo jsou to podle vás lidé tak odlišné kultury a hodnot, že
se prostě naší civilizaci nedokáží přizpůsobit?

Stará se někdo o to, jestli se tady Vietnamci integrovali? Říká jim někdo:
Vietnamci, měli byste dělat to nebo ono? Když přijdu někam za lepším
životem, musím počítat s tím, že já přijmu kulturu té země, a ne že
mne někdo bude prosit a vytvářet mi podmínky, abych se mohl přizpůsobit.
Oni sem přišli kvůli něčemu, úplně jiná je situace s americkými
černochy ve Spojených státech amerických, protože oni tam byli odvlečeni
násilím. To je něco úplně jiného. Ale třeba Vietnamci, stejně jako
Ukrajinci, přišli také někam s vidinou spokojenějšího života a sami pro
to něco udělali. Nikdo jim nedával berličku, aby jim vytvářel vhodné
podmínky. Oni se sami snažili, podmínky si vytvořili a jsou úplně
integrováni do naší společnosti. Ale v Evropě jsou dvě generace muslimů,
kteří toho nebyli za několik desítek let schopny. A teď sem přicházejí
ilegálně lidé ze stejných zemí, těžko lze očekávat, že to dopadne
lépe.

Takže podle vás je muslimská víra a kultura natolik odlišná, že
neumožňuje, aby tito migranti bez problémů splynuli s evropskou populací a
přijali naše pravidla?

Něco jiného je, když k nám přišli křesťané ze Sýrie nebo Iráku. U
nich předpokládám, že jsou nám mnohem blíž a že se dokáží integrovat.
Ale muslimové nám ukázali, že to nedokázali ani za dvě generace.

Když je zdejší kultura i způsob života pro ně tak odlišný a v podstatě
nepřijatelný, proč sem podle vás jdou a nesnaží se zůstat v prostředí,
které je jim bližší? V jiných arabských zemích, Turecku apod.

Těch příčin je celá řada. Za prvé vědí, že dostanou z jejich pohledu
astronomické částky peněz, aby tady mohli žít. A druhý důvod, kterému
se lidi smějí, ale u mladých mužů ho vidím jako docela reálnou věc, je,
že sem jdou kvůli ženám. Matematicky je to jednoduché: když v zemích, kde
je povoleno mnohoženství, mají staří a bohatí muži čtyři ženy, tak na
ty mladé se nedostane. A když jim někdo řekne, že v Evropě je spousta
děvčat, navíc, když je vidí v normálním oblečení, mají pocit, že jsou
nahé, protože doteď viděli ženám jenom oči, tak to také není
zanedbatelný faktor. Nakonec silvestrovské události v Německu to dokázaly.

Myslíte si, že je příchodem tak početné muslimské komunity, která
proudí v posledních letech a měsících do Evropy, ohrožena evropská
civilizace?

Bezpochyby. Pokud se nevzpamatujeme, tak evropská kultura, bohužel velice brzy,
skončí. A nebude to poprvé, co čelíme takové hrozbě, vždyť jsme před
pár sty lety Turky zastavili až u Vídně. A teď si z nás Turecko dělá
srandu a dojnou krávu.

Takže si nemyslíte, že by nás Turecko zachránilo před další migrační
vlnou, jak doufá Evropská unie po podepsání dohody o vracení uprchlíků s
Tureckem?

Ale vždyť musíme za jednoho vráceného jednoho přijmout. To nepovažuji za
řešení. Navíc za jakou to bude cenu. Mělo to být za tři miliardy pro
Turecko a dnes už chtějí šest miliard a požadavky budou pokračovat.
Představte si, že se zruší vízová povinnost pro Turecko: už dnes je
Německo plné Turků, kolik jich pak okamžitě přiletí po zrušení vízové
povinnosti do Evropy? Jsem přesvědčen o tom, že naše civilizace je
skutečně vážně ohrožena.

Shodujete se tedy s lidmi, kteří tvrdí, že naše doba nápadně připomíná
chvíle před pádem Římské říše?

To já říkám už pětadvacet let.

Myslíte si, že je této katastrofě pro naši civilizaci ještě možné
zabránit, nebo je už podle vás pozdě?

Jsem přesvědčen, že ano, protože jsem o tom nedávno vedl diskusi s
monsignorem Tomášem Holubem, který teď bude vysvěcen na plzeňského
biskupa. On má také podobný názor, ale říkal, a tím mi dal naději, že
přes to všechno se křesťanství v klášterech udrželo. Je tedy možné,
že evropská civilizace bude převálcována, ale že v klášterech se její
hodnoty uchovají.

To nejsou příliš optimistické vyhlídky.

Ne, nejsou. Je to strašné. Ale když byly svrženy bomby na Hirošimu,
zahynuly tisíce nevinných lidí, ale válka se zkrátila o dva tři roky,
čímž se zachránily miliony životů, protože jinak by se Japonci nevzdali,
bojovali by a padlo by několik milionů spojenců. Bylo to strašlivé
řešení, ale na druhé straně ušetřilo víc lidských životů. Ale přes
ten pesimismus, protože pro optimismus nemám velký důvod, přeju lidem, aby
si užili velikonoční svátky se svými rodinami, aby si odpočinuli a
přišli na jiné myšlenky.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Prezident Zeman je otřesen

K dnešním útokům v Bruselu, které si vyžádaly desítky mrtvých i
zraněných, se ústy mluvčího Jiřího Ovčáčka vyjádřil i prezident
České republiky Miloš Zeman.

„Prezident republiky je hluboce otřesen teroristickými útoky v Belgii,
které potvrzují neochabující aktivitu teroristických sil, a varuje před
tím, aby byla hrozba teroristických útoků v dalších zemích, včetně
České republiky, podceňována,“ uvedl Ovčáček.

Dnes ráno došlo ke dvěma výbuchům na bruselském letišti, zahynulo asi 13
lidí. Následovaly i výbuchy v bruselském metru poblíž evropských
institucí.

Celé vyjádření Jiřího Ovčáčka:

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
V Lotyšsku si stěžují na invazi medvědů z Ruska

Lotyšské lesy osidlují medvědi z Ruska a Estonska, čímž vytlačují
místní predátory. Informuje o tom portál LA.lv.

Obvykle v lesích Lotyšska zimuje asi 10 medvědů, píše portál. Ale za
poslední rok byly v zemi objeveny stopy asi 50 medvědů, nejvíce stop je
podél severovýchodní hranice země. Pracovník Lotyšského státního
institutu pro výzkum lesů Janis Ozolinš říká, že medvědi zdevastovali
množství včelích úlů a roztrhali hodně domácích zvířat. Medvědy
viděli i místní obyvatelé.

V srpnu si na invazi ruských medvědů stěžovali občané běloruské vesnice
Lozovatka ve Vitebské oblasti. Zvěř zničila úly a lidé ze strachu z
medvědů v noci a večer nevycházeli z domů. Vesničané okolí úlů
ohradili ostnatým drátem a na stromy rozvěsili prázdné pivní lahve.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Jsem z Prahy 6 a vážně nemám rád mávatka. Ale čínské vlajky mi nevadí,
ozval se Jan Zahradil

Europoslanec Jan Zahradil (ODS) se jasně vyjádřil ke kauze čínských vlajek
visících po Praze. Někdejší první místopředseda ODS dal jasně najevo,
že mu vlajky komunistického státu visící po českém hlavním městě
nevadí.

„Jsem celoživotní obyvatel Prahy 6. A jako každý, kdo prožil nemalou
část života v komunistické totalitě, si pamatuji nejrůznější ‚mavátkové‘
oslavy na dnešním Vítězném (dříve VŘSR) náměstí nebo vítání
delegací na Evropské (dříve Leninově) třídě. Přesto se nemohu přinutit
k tomu, aby mě čínská vlajkosláva, vyvěšená na cestě z ruzyňského
letiště, nějak znervózňovala. Nejen proto, že jsme podobnou výzdobu mohli
vidět třeba v Londýně nebo v jiných západních metropolích při
návštěvě čínského prezidenta nebo premiéra. Ale také proto, že
nerozumím tomu, jak to má ohrožovat zdejší demokracii. Nebo ta se snad
zhroutí pod náporem Tvrdíkových billboardů?“ ptá se politik.

Čína sice představuje konkurenta Západu, ale rozhodně nás neohrožuje
bezprostředně. Zásadní hrozbu teď představuje Islámský stá a ve
střednědobém horizontu bychom se měli bát spíš mocenských ambicí Ruska.
V Moskvě už v minulosti dali najevo, že rozpad sovětského impéria byl tou
největší chybou dvacátého století. Ale z Číny nic takového neslyšíme.
Západní státy to vědí a chovají se podle toho. Chovají se pragmaticky,
jak ukázala návštěva čínského prezidenta Si Ťin-pchinga ve Velké
Británii.

Celý komentář najdete zde

Sami se řadíme do západního kulturního okruhu, máme demokracii a pár
čínských vlajek ji neohrozí. Stejně tak ale Tchaj-wan neohromí to, jak se
za něj TOP 09 pere. Spíš na tématu nahání politické body. Politická
realita totiž vypadá tak, že vztahy mezi pevninskou Čínou a ostrovem čile
kvetou. Došlo ke slavné schůzce dvou prezidentů a regiony spolu čile
obchodují.

I my bychom se ve vztahu k Číně měli začít chovat pragmaticky.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
V DLR informovali o explozích ve vojenském skladu

Obec Opytnoe v Donbasu, ve které podle ukrajinských bojovníků proběhl
výbuch skladu munice, je plně kontrolována Kyjevem, oznámili v operativním
velení DLR

Dříve v Kyjevě informovali o výbuchu skladu munice v oblasti DLR
kontrolované obce Opytnoe, který patří domobrancům, a zároveň poznamenali,
že právě rozlet střepin při detonaci vedl k poškození obytných domů a
infrastruktury v Doněcku.

Na úřadu dodali, že tak v Kyjevě „přiznali fakt hoření munice ve svých
skladech v oblasti Opytnoe, které se stalo 5. listopadu".

V operativním velení DLR dříve informovali o výbuchu skladu munice
ukrajinských bojovníků v obci Opytnoe v neděli. V ten samý den se pod palbu
ze strany ukrajinských bojovníků dostala Kyjevská oblast Doněcku. Podle
informací velení republiky probíhala střelba z dělostřelectva a minometů,
dva lidé byli zranění, bylo zničeno přibližně 10 domů.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Prezident Zeman se nám vyjádřil ke slovenským volbám: Novináři útočili
na Fica, tak tady mají Kotlebu

Prezident Miloš Zeman poskytl prostřednictvím svého mluvčího Jiřího
Ovčáčka vyjádření ParlamentnímListům.cz ke slovenským volbám. Jejich
hlavní problém – úspěch ultrapravicového uskupení banskobystrického
župana Mariana Kotleby – podle něj zapříčinila především slovenská
novinářská lobby.

Úspěch Mariana Kotleby, známého svou neonacistickou minulostí, se stal
kromě roztříštěnosti nového parlamentu hlavním tématem povolebních
diskusí. Mnozí dali průchod svému zděšení, například poslanec Smeru
Luboš Blaha psal o fašistech a vyjádřil obavy, že „už rozpalují pece“.

Zděšení zavládlo i mezi novináři a komentátory. Podle Erika Taberyho nás
slovenské volby poučily, jak je nebezpečné hrát si se „sirkami“ lidové
nenávisti k imigrantům, Luboš Palata poznamenal, že proti kotlebovcům je i
slotovská Slovenská národní strana „standardní stranou“ a podobně se
vyjadřoval i všichni slovenští komentátoři.

Podle prezidenta Zemana ale právě tito lidé, z Kotleby a jeho parťáků
zděšení nejvíce, mohou za jeho úspěch všech největší měrou. Právě
oni totiž svými útoky zdiskreditovali dosavadního premiéra Roberta Fica,
který se snažil v otázkách migrace najít soulad mezi názory veřejnosti a
elit.

„Útoky slovenské novinářské lobby proti Ficovi vyrobily Kotlebu,“ řekl
doslova Zeman prostřednictvím svého mluvčího Jiřího Ovčáčka. A to je
podle prezidenta hlavní vzkaz letošních slovenských voleb.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Podvod s volbami v Německu. Výsledky voleb byly jeden den dopředu
naprogramované

... výsledky voleb byly už jeden den dopředu naprogramované. Je to možné,
nebo není?

Škoda cokoliv k tomuto dodávat. Aspoň obyvatelé EU vidí, jak z nich
dělají hloupé ovce. Podívat se můžete níže.

Zdroj: prvopodstata.com

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Letiště pro Apokalypsu: elita ukryla bunkr, aby přežila třetí světovou
válku

Lidé pracovali tam, kde elita ukryla bunkr, aby přežila třetí světovou
válku. Když přijde jaderná válka – což s každým dnem vypadá
pravděpodobněji, představitelé elity nebudou spáleni ve městech spolu s
ostatními.

Místo toho se budou ukývat podzemním bunkru, určeným pro případ
jaderného útoku.

Hlava stavební společnosti Vivos, která nabízí bunkry pro konec světa v
Dakotě, tvrdí, že některé detaily naznačují, kde se nachází rozsáhlý
komplex bunkrů.

#denverairport t #gargoyle Příspěvek sdílený Hayden Mark Ball (@haydenmarkball),
Bře 20, 2018 v 4:26 PDT

V den Poledního soudu elita bude směřovat do tajného komplexu na letišti v
Denveru.

Robert Vicino řekl: "Existuje spousta detailů, které naznačují, že pod
Denverským letištěm je obrovský podzemní zásobník."

"Někdy se musíte podívat na chybějící svědectví, abyste viděli pravdu.
Proč se vláda nepokusila dokázat, že neexistuje? "

Stoupenci teorie spiknutí jsou posedlí touto myšlenkou a tvrdí, že
přistávací dráhy jsou ve tvaru svastiky a na letištních značkách jsou
symboly vztahující se ke svobodnému zednářství, které naznačují, že
ukrývají pod sebou tajemství.

Art to see while waiting for my long lost uncle to land safely. #wallart #art #denver
#denverairport #denversuburbs #uncle Příspěvek sdílený Donald Martin (@don_aka_valdent),
Bře 16, 2018 v 6:45 PDT

Vicino řekl Daily Star: "Víme, že letiště stálo o 2 miliardy dolarů nad
rozpočtem a bylo přebudováno — o dvakrát víc než Manhattan."

"Také to nebylo vůbec nutné, protože už bylo letiště blíž k centru."

Vicino říká: "Během výstavby se uvádělo, že důvodem překročená
rozpočtu, bylo to, že byly vykopány různé podzemní místnosti pro systém
zavazadel, který ovšem zřejmě nikdy nefungoval."

„Nikdo neutratí miliardy pro podzemní budovy pouze proto, aby jej zakryl a
tvrdil, že nefunguje, nebo byl postaven na nesprávném místě."

"Je velmi podezřelé, že Google Earth má mezery v detailním zobrazení
Denverského letiště od června 1993 do září 1999."

"Přesto poskytují větší pohledy na plochu, čímž potvrzují, že mají
satelitní snímky, ale nebudou je poskytovat ve vyšším detailním
rozlišení."

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Milan Štěch označil Merkelovou za velký problém Evropy. A doporučil
Zemanovi, jak by na ni mohl působit

ROZHOVOR Předseda Senátu Milan Štěch vytýká prezidentu Zemanovi, že
uprchlické téma málo komunikuje se svými protějšky v EU, jinak se ovšem s
názory prezidenta ztotožňuje. Podle Štěcha je potřeba najít prostředky,
jak migrantům v táborech v Turecku i jinde sdělit, že nemá smysl, aby do
Evropy chodili, protože tam žádné štěstí nenajdou, a jediným řešením
je, že se migranti dovědí, že pozvání Angely Merkelové už dávno
neplatí.

Co jako předseda Senátu říkáte na doporučení této parlamentní komory,
aby prezident Zeman vystupoval zdrženlivěji a svými projevy a činy
nerozděloval společnost?

Když jsme v Senátu před několika měsíci projednávali petici namířenou
proti prezidentovi, vyjádřili se k ní právníci s tím, že není reálné
podávat stížnost Ústavnímu soudu. Tehdy žádali někteří senátoři z
pravé části spektra, abychom projednali usnesení týkající se jednání
prezidenta. Vyřešili jsme to tím, že jsme snížili kvórum jednání a
nedalo se v té věci hlasovat. Za několik měsíců po „kauze kalašnikov“
stejná skupina senátorů přišla s návrhem, abychom projednali jejich návrh
na plénu. Organizační výbor tento bod zařadil a důvodem bylo zejména to,
aby nemohl být organizační výbor napadán, že brání projednávání
návrhu opozice. Bod byl tedy projednán a bylo přijato zmíněné usnesení,
řada senátorů ale nepovažovala za nutné, aby se jednání účastnila,
protože takové téma vůbec nechtěla projednávat. Já sám jsem byl na
předem potvrzené akci a také jsem se jednání neúčastnil. Zarazilo mě,
že návrh prošel a že někteří senátoři, např. ze SPO, kteří předtím
dávali najevo, že návrh odmítají, se hlasování nezúčastnili a tím
umožnili, aby o jeden hlas návrh prošel. Pokud jde o vlastní obsah, mám k
panu prezidentovi některé výhrady, ale ty jsem veřejně vyjádřil anebo mu
je řeknu osobně.

Českou hlavu státu kladně hodnotí podle jednoho z průzkumů 70 %
dotázaných Čechů. Může mu popularita vydržet? A jak hodnotíte jeho
dosavadní působení?

Prezident je zkušený politik a vyjadřuje se tak, aby u voličů získával
body. A je pravda, že už vlastně zahájil předvolební prezidentskou kampaň.
Já panu prezidentovi vytýkám, že se někdy příliš vymezuje proti
premiérovi, ale naopak poměrně vstřícně přistupuje k Babišovi. Je
zajímavé, že pokud má problém Babiš nebo jiný člen vlády za ANO (např.
kauza Čapí hnízdo nebo kauza Fajád), prezident se nevyjádřil, ale když
jde o problém dalších členů vlády, takříkajíc premiéra „kopne pod
koleno“. A o tématu uprchlické krize, které se ve veřejné debatě
odráží nejvíc, prezident hovoří sice tak, že se s ním shoduji téměř
ve všem, ale on prakticky nekomunikuje se svým okolím na mezinárodní
úrovni. Očekával bych například, že by mohl díky tomu, že se zná s
německým prezidentem Gauckem, působit na Angelu Merkelovou, která je dnes
velkým problémem Evropy.

Především je odpovědná za to, že se věci neposouvají rychleji dopředu,
že se nechránil dříve a důsledně vstup do Schengenu. Ona také dodnes
zpochybňuje uzavření balkánské cesty. Bylo by dobré, kdyby v tom něco
dělali i prezidenti, a Miloš Zeman se pokusil o komunikaci, která například
funguje v rámci V4 na úrovni premiérů. Prezident o tom hodně mluví, ale
příliš v té věci nevykonal. Postoj je důležitý, ale rozhodují skutky. U
prezidenta, který má názory, s nimiž souhlasím, bych tedy čekal, že téma
nebude používat jen jako součást předvolební kampaně, ale že skutečně
bude pracovat na tom, aby se migrace České republiky, ale i EU, tak bolestivě
nedotýkala. A to i z důvodu, že prezident je součástí moci výkonné a
nese tudíž za to také odpovědnost.

Migrace je klíčovým tématem. Jak hodnotíte přístup české vlády a vlád
Visegrádské čtyřky?

Ať mi někdo ukáže, že někdo ve výsledku postupuje důsledněji než
Česká republika – ve V4 nic nebojkotujeme, vždy jsme se Slovenskem patřili
k lídrům V4, podpořili jsme Maďary, když začali stavět plot, přišli
jsme s tím, že se musí chránit makedonská hranice, aby se balkánská cesta
uzavřela. Kdyby Angela Merkelová a západní Evropa respektovaly postoj V4,
mohli jsme být v řešení migrační krize mnohem dál.

Co v řešení krize může znamenat nedávný summit EU?

To bylo zatím jen poloviční kolo, bylo projednáváno několik návrhů, ale
situace se na můj vkus posouvá příliš pomalu. V Senátu jsme připravovali
návrh usnesení pro středeční jednání pléna. Pokud bude přijat můj
návrh, bude v něm i výzva, aby se postupovalo rychleji, a bude obsahovat i
kritiku postojů Angely Merkelové. Dostává se totiž do rozporu se zbytkem
Evropy a myslím, že se chová naivně. Nevím, co je důvodem – jestli si
myslí, že uprchlíci budou levnou pracovní silou a stojí za tím němečtí
podnikatelé anebo se domnívá, že jako křesťanka musí mít soucit? Ani
jedno není namístě, protože politici mají za úkol především bránit
občany svých zemí a Evropské unie.

Jak se podle vás ve světle pokračující migrace bude vyvíjet pozice Angely
Merkelové?

Hlavně se divím, že kancléřka Merkelová má stále takovou podporu.
Němečtí křesťanští demokraté dělají rozumnou politiku, posunuli se do
středu a hodně témat sebrali sociálním demokratům, takže klasickou
konzervativní politiku příliš neprosazují. Angela Merkelová je u lidí
vnímána jako matka, která se stará o své občany, německý volič je
navíc věrný a nepřechází jinam tak snadno jako třeba u nás. To si ale
Němci musí vyřešit sami. Naším právem ale je upozornit Merkelovou na to,
že ji někdy běženci vnímají jako představitelku celé Evropy a dostává
nás tím všechny do problémů.

V současnosti je zřejmé, že důležitou roli v řešení migrace má Turecko.
Může splnit roli partnera EU?

Je to samozřejmě silná země jak počtem obyvatel, ekonomicky a zejména
vojensky. A má enormní vliv na arabský svět. Turecko ale dělalo pro
řešení problému málo. Fakt, že tam jsou dva až tři miliony běženců a
že je to vážný problém, je jasný. Je to ale také výsledkem politiky, na
které se Turecko podílí. Turci hájí samozřejmě své zájmy, ale měli by
brát zřetel i na zájmy Evropské unie, a to o to více, že od EU něco
požadují. V každém případě je potřeba najít prostředky, jak migrantům
v táborech v Turecku i jinde sdělit, že nemá smysl, aby chodili do Evropy,
protože tam žádné štěstí nenajdou, většina obyvatel EU je tam nechce a
není na to ani připravená, možnosti začlenění jsou prakticky vyčerpané.
A že když někoho přijmeme, tak jedině ty, kterým jde o holý život.

Jak reálně vidíte plán vracení migrantů do Turecka?

Nechci ten plán zpochybňovat, ale podle mne musí být více dotažen včetně
toho, že si případné migranty budou vybírat cílové země, kam mají
přijít. Musí být záruka, že je budeme moci prověřit a že jediný důvod
k přijetí bude skutečnost, že takoví lidé z politických nebo
náboženských důvodů nemohou ve své domovině žít. Dokážou to
prověřovat Kanaďané a musí to umět i Evropská unie. Jsou zde migrační
principy a prověrky by měly být velmi důsledné. Princip „jeden za jednoho“
podle mne není možný – jediným řešením je, že se migranti musí
dovědět, že už dávno neplatí pozvání Angely Merkelové.

Dospěje podle vás EU letos k účinnému společnému řešení migrační
krize?

Zda k tomu dojde, nevím, ale jestli se migrace nezastaví, nebude zde vhodné
prostředí ani pro ty migranty, kteří zde nutně z existenčních důvodů
potřebují být. Proto volám po realistické politice a prosazuji ji, aby se
zamezilo přílivu migrantů.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Šojgu řekl, kdy začnou dodávky nejnovějšího létajícího radaru

Sériové dodávky nejnovějšího letadla radiové hlídky a navádění A-100
začnou v roce 2020, uvedl ministr obrany Sergej Šojgu.

„V současné době prochází létající laboratoř sérií testování a
už vykonala řadu letů," řekl Šojgu na telefonické konferenci.

„Samotný komplex se do vzduchu zvedne do konce roku. Podle plánů začnou
sériové dodávky letadel A-100 do armády v roce 2020," zdůraznil ministr.

Letadlo A-100 Premier je vytvořeno na základě Il-76MD-90A. Je schopno rychle
tvořit radiolokační pole v zadaném směru, objevit a doprovázet cíl,
účastnit se řízení stíhacího a útočného letectva a navádět ho na
cíle ve vzduchu, na pevnině i na moři.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
The Daily Mail zveřejnil videozáznam zatčení jednoho z pařížských
teroristů v Bruselu

Jeden z podezíraných v případu teroristických činů v Paříži Salah
Abdeslam byl zadržen v pátek v průběhu protiteroristické speciální
operace v Bruselu.

Videozáznam zadržení pěti lidí včetně Abdeslama zveřejnilo britské
vydání The Daily Mail. Pátrání po Abdeslamovi probíhalo v Belgii a Francii
asi čtyři měsíce. Protiteroristická speciální operace se prováděla v
komuně Molenbeek, která se označuje za „křižovatku evropského terorismu".

Zdroj: cz.sputniknews.com

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
V LLR informovali o zlikvidování diverzní skupiny ukrajinských silových
složek

Oficiální mluvčí lidové milice jednostranně vyhlášené Luhanské lidové
republiky Andrej Maročko oznámil, že bylo zlikvidováno šest členů
diverzní a výzvědné skupiny ukrajinských silových složek, kteří se
pokoušeli proniknout na území republiky.

Dříve už v LLR upozorňovali na aktivizaci diverzních skupin silových
složek na Donbasu.

Podle jeho slov byli všichni záškodníci zlikvidováni.

„Ve výzbroji měli ukrajinští diverzanti plastickou trhavinu, detonátory a
různé složky ke zhotovení výbušnin," prohlásil Maročko.

Kromě toho řekl, že v důsledku bojového střetu utrpěl střelné zranění
jeden příslušník Lidové milice LLR.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Milošek je moc fajn, príma. Krteček je Pokémon fajn, príma. Pije prezident?
VIDEO z toho, čemu se včera smáli ve Zlíně

"Je pravda, že pan prezident omezil pití?" zní v jedné ze scén kabaretu
Ovčáček čtveráček, který uvedlo zlínské divadlo. Server YouTube.cz
nyní přinesl ukázku z představení, které mělo ve Zlíně premiéru včera.
Lístky byly vyprodány během pár hodin a musela být přidávána i další
představení. Jde o hru, v níž je hlavní postavou mluvčí prezidenta Jiří
Ovčáček, jehož ztvárnil herec Marek Příkazký.

"Tak já bych to nenazval, že omezil pití," odvětil Ovčáček na otázku
pití alkoholu. "Počkejte, bavíme se o alkoholu. Sám říkal, že omezil
pití..." reaguje novinář, jenž Ovčáčka zpovídá.

"Já myslím, že v souvislosti s panem prezidentem není dobré používat
termín omezil. Já bych řekl, že prezident dodržuje dietní režim," řekl
za smíchu diváků Ovčáček. Neodbytný reportér však pokračoval. "Pije
pan prezident alkohol?" zeptal se znovu. "Zajímavá otázka. Vy ano?" odvětil
opět Ovčáček.

Následovala píseň, kdy herečka stylizovaná za Číňanku, vyobrazující
patrně mluvčí čínského ministerstva zahraničí, zpívala: "Milošek je
moc fajn, príma. Krteček je Pokémon fajn, prima. Nestačí slova, chceme
činy," reagovala ve hře, jež má reflektovat současnou politickou scénu.

Jak píše server Novinky.cz, autoři na premiéru pozvali i mluvčího
prezidenta Miloše Zemana Jiřího Ovčáčka. Ten se však omluvil. „Satira v
posledních letech umírá na úbytě, a proto každý kvalitní kus, který,
jak věřím, uvede Vámi vedené divadlo, je vítán. Bohužel, osobně nemohu
na představení zavítat, mám již dlouhodobě na neděli naplánovaný
program. Za pozvání v každém případě děkuji. Poprosím Vás, abyste
tvůrce ode mne srdečně pozdravoval,“ napsal Ovčáček.

Původní text ZDE.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Španělská ministryně obvinila Rusko z „propagandy o Katalánsku“

Španělská vláda je přesvědčena, že „propaganda“ o katalánské krizi
se na internetu šířila z území Ruska a Venezuely, avšak neví, kdo za tím
stojí. V pondělí to prohlásila španělská ministryně obrany María
Dolores de Cospedalová.

„Ve Španělsku dnes víme, že mnohé akce se uskutečňovaly z ruského
území. Pro tuto chvíli je to ve stádiu analýzy — nelze zjistit, z jakých
organizací a nelze s jistotou říct, že se jedná o ruskou vládu," řekla
Cospedalová novinářům v Bruselu, když odpovídala na otázku o „ruské
internetové propagandě" o Katalánsku. Vystoupení ministryně živě vysílal
web Evropské komise. Cospedalová dodala, že se část informací rovněž
šířila z venezuelského území.

Cospedalová prohlásila, že „pro řešení problému" je nutné „o tom
hovořit veřejně". „Je důležité, abychom věděli, že existují určité
organizace, jež mohou být vládními nebo soukromými, které se snaží
zasahovat do národní politiky, které se snaží způsobit újmu a vytvořit
nestabilní situaci v Evropě. Musíme o tom otevřeně prohlásit, aby to
věděla veřejnost a abychom s tím bojovali. Informování veřejnosti je
prvním krokem. Již byl učiněn," řekla Cospedalová.

Ruské velvyslanectví ve Španělsku ve svém prohlášení odsoudilo tvrzení
španělských médií o „ruské ruce v Katalánsku".

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Rogozin se zasmál slovům Trumpa o „největší vojenské technice“

Ruský vicepremiér Dmitrij Rogozin ironicky zareagoval na oznámení
amerického prezidenta Donalda Trumpa o tom, že USA vyrábějí největší
vojenskou techniku na světě.

S takovým oznámením Trump vystoupil během návštěvy Japonska v rámci 13
denního turné po Asii. Poznamenal, že se v tomto k USA „nikdo blízko
nepřiblížil".

„Tak dobře," napsal Rogozin na Twitter a přidal nakonec smajlíka.

V srpnu ruský vicepremiér ironicky zareagoval na slova Trumpa o tom, že USA
už nebudou více používat své ozbrojené síly pro vybudování demokracie v
jiných zemích. „Do teď to bylo jejích přímou povinností včetně
demokratizace obyvatelstva Hirošimy a Nagasaki," napsal Rogozin na Twitter.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
V Radě obvinili Washington a MMF z genocidy na Ukrajině

Poslanec Nejvyšší rady Jevhen Murajev prohlásil, že na Ukrajině dochází
ke „genocidě“, poněvadž Kyjev se radí ohledně přijetí zákonů s
Mezinárodním měnovým fondem. Poslanec o tom promluvil v éteru pořadu
Ukrajinský formát v televizi NewsOne.

Podle jeho názoru nesmí Kyjev žádat o rady USA a MMF. Překonání vzniklé
situace, míní Murajev, potřebuje práci velkého kolektivu za účasti
příslušných expertů, a nikoli „hesel a povídek politiků".

„Když se zákony přijímají po poradě se „strýčkem Samem" nebo s MMF,
dochází pak v naší zemi ke genocidě. Radíme se ale s příslušnými
experty. Přejeme si, aby nedocházelo k právním kolizím, což odpovídá
všem ostatním platným zákonům," prohlásil Murajev.

Co považuje za „genocidu," poslanec nevysvětlil.

Murajev je znám ostrou kritikou nynější kyjevské moci. Nedávno mluvil
například o tom, že Ukrajina obětovala svoji suverenitu zahraničním
sponzorům, tvrdil, že zrušení hospodářských vztahů s Ruskem udělá ze
země fakticky agrární stát, a obvinil vládu, že pro ni je důležitější
vyhovět takovým geopolitickým hráčům jako USA, než nést odpovědnost
vůči vlastnímu lidu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Miloš Zeman promluvil o Donaldu Trumpovi a jeho ex Ivaně: Tlačenka, jitrnice,
jelita...

Prezident Miloš Zeman v rámci návštěvy Ústeckého kraje navštívil
společnost Mondi Štětí, kde se setkal se zaměstnanci a také se zástupci
studentů SŠ a VOŠ obalové techniky. „Buďte úspěšní a nenechte se
otrávit,“ řekl úvodem.

První dotaz z publika směřoval k Evropské unii. „Evropská unie je dnes v
katastrofálním stavu. A důkazem toho je brexit. Kdyby měla EU racionální
politiku a nevydávala tisíce zbytečných směrnic, tak by Britové z
Evropské unie nikdy nevystoupili. Takže kdyby se mělo splnit moje přání,
tak bych si samozřejmě přál, aby Evropská unie byla méně byrokratická a
aby směřovala k modelu skandinávského sociálního státu,“ zmínil Zeman.
Přál by si, aby se objevili státníci. Následně se také svěřil se svými
vzory, které ve své politické kariéře má – v Česku je to Tomáš
Garrigue Masaryk, v Evropě Winston Churchill.

Zeman se také vyjádřil ke školství. „Můj názor, který nechci nikomu
vnucovat, je, že máme-li podpořit technické školství, tak nestačí jenom
vyhlašovat kampaně, ale je zapotřebí dělat konkrétní kroky,“ zmínil
Zeman.

Samozřejmě, že přišla řeč na nového amerického prezidenta Donalda
Trumpa. „Jsou mi na něm sympatické dvě věci. Že je odpůrcem migrace a
odpůrcem islámského terorismu. Pokud jde o jeho vliv na Evropu, tak to, že
Trump navrhuje, aby se členské státy v Evropě více podílely na obraně,
tak je to v pořádku. Pokud jde o migraci, tak tam není důvod se obávat
nějakých velkých problémů,“ zmínil s tím, že se domnívá, že
ovládnutí Afghánistánu islámskými teroristy zapříčiní vznik nového
Islámského státu.

„Budeme si rozumět,“ řekl k možné velvyslankyni USA v Česku Ivaně
Trumpové. „Má ráda tlačenku, jitrnice a jelita," zmínil Zeman.

V české ani moravské kotlině podle svých slov Zeman nevidí žádného
mladého politika s vizí. „Byly doby, kdy jsem takto jmenoval Stanislava
Grosse. A dobře víte, jak to dopadlo,“ zmínil Zeman.

„Lidé, kteří kritizují Ruskou federaci, když za dob Sovětského svazu
jezdili po zemi koňským povozem a mohli vstoupit i tam, kam jiní potřebovali
povolení... to je poněkud pokrytecké,“ řekl následně Zeman ke kritice
europoslance Jaromíra Štětiny (TOP 09), jenž v minulých dnech podrobil
Rusko kritice. Na tuto situaci se totiž ptal jeden z posluchačů. Zeman
rovněž vyjádřil, že Rusko patří do Evropy. „Jsem pro zlepšení vztahů
s Ruskou federací stejně jako je pro toto zlepšení Donald Trump,“ dodal.

Závěrem se pak Zeman zapsal do pamětní knihy a převzal dary. „Přeji
oběma zúčastněným generacím šťastnou budoucnost. Prognostici říkají,
že budoucnost je jasná, překrásná. Pouze minulost se stále mění,“
uzavřel.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Pro zabránění leteckým katastrofám se doporučuje využití magie

Senátor státu Imo v Nigérii Sam Anyanwu oznámil, že dokud nejsou způsoby
pro zajištění bezpečnosti letecké dopravy, je nutné používat magii.
Informuje o tom nigerijské vydání Daily Post.

„Je to ostuda, že Nigérie nemá vlastního bezpečného dopravce. Myslím,
že zodpovědná vláda tuto otázku musí projednat. Pokud není pro letadlo
možné zajistit bezpečnost během letu, využijme magii a začneme létat,"
oznámil národní představitel.

Senátor státu Anambra Stella Oduah-Ogiemwonyi odpověděla, že bezpečnost
letadel zajišťuje především samotný pilot. Proto je třeba věnovat
dostačující pozornost přípravě letecké posádky. „Problém je zakotven
ve financování, potřebujeme velké peníze pro výuku pilotů a obsluhu
letadel," zdůraznila Oduah-Ogiemwonyi.

Na konci ledna se uvádělo, že v nigerijském státu Rivers dav brutálně
zmlátil muže. Byl podezříván z toho, že proměnil člověka v kozla,
kterého vedl za sebou.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Jak se řeší problémy s romskými zloději v Rusku, když nelegálně
odebírají plyn? Budete překvapeni...

Ruská policie v tulském regionu ukončila systematické nelegální krádeže
plynu z potrubí. Konflikt trval s nepřizpůsobivými obyvateli několik let.
Místo občané jsou naštvaní, jelikož nedostanou náhradu svých domové a
nemají žádné prostředky na živobytí.

Níže se můžeme podívat na zákrok policie na ruský způsob...

Komentáře:

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Ozbrojenci ostřelovali kolonu, ve které bylo 300 rodin na cestě z východní
Ghúty

Ozbrojenci ostřelovali kolonu, ve které bylo 300 rodin na cestě k jižnímu
výjezdu z východní Ghúty do obce Al Mleha, sdělil médiím představitel
Centra po smíření znesvářených stran v Sýrii generál Vladimir Zolotuchin.

Podle něho, kolona se stala cílem ostřelování ve vzdálenosti kilometru od
výjezdu, kde uprchlíky očekávali jejich příbuzní. Byla spálena 3 auta,
informace o zraněných se aktualizují.

Později palba z minometu byla zahájena ozbrojenci i po samotném výjezdu, kde
se nacházeli příbuzní a také několik skupin filmařů z různých
evropských a ruských zpravodajských televizních kanálů. Všichni byli
evakuováni, nikdo nebyl zraněn.

Situace ve východní Ghútě se vyostřila během posledních dnů. Rada
bezpečnosti OSN přijala rozhodnutí 2401, podle kterého všechny strany
musejí ukončit konflikt a zabezpečit humanitární pauzu minimálně na dobu
30 dnů po celém území Sýrie, ovšem, podle oznámení Centra smíření
znesvářených stran, ozbrojenci nadále pokračují v raketové ostřelování
a ostřelování z minometů.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Miloš Zeman si skutečně brutálně podal Hillary Clintonovou: Když
neuspokojila manžela, neuspokojí ani USA...

Prezident Miloš Zeman dnes končí svou další třídenní cestu po
Moravskoslezském kraji. Jako při každé krajské návštěvě, nešetřil ani
tentokrát různými bonmoty a prohlášeními, která budou v příštích
dnech rezonovat v části české společnosti. Velmi specifickým způsobem se
Miloš Zeman vyjádřil také na adresu americké prezidentské kandidátky
Hillary Clintonové.

Při návštěvě Orlové v Moravskoslezském kraji se prezident Miloš Zeman
vyjádřil i k nadcházejícím americkým volbám. Demokratka Hillary
Clintonová by z jeho slov radost rozhodně neměla. „Žena, která
nedokázala uspokojit manžela, nedokáže uspokojit ani Ameriku,“ řekl ve
čtvrtek Zeman obyvatelům Orlové. Jako první o tom informoval Blesk. Miloš
Zeman si vypůjčil slova republikánského kandidáta Donalda Trumpa. Ten svá
slova pronesl, aby všem Američanům připomněl milostnou aféru exprezidenta
Billa Clintona s Monikou Lewinskou.

Trump se takto sžíravě vyjádřil na adresu své politické rivalky na
sociální síti Twitter a ačkoli svůj výrok brzy smazal, řada lidí si ho
stačila všimnout a rozšířit ho.

Prezidentské volby v USA se blíží mílovými kroky. 8. listopad je za rohem.
Právě v ten den voliči v USA rozhodnou o tom, zda Baracka Obamu v Oválně
pracovně nahradí Hillary Clintonová, nebo Donald Trump. Ačkoli se delší
dobu zdálo, že má Clintonová vítězství v kapse, v posledních dnech už
si nemůže být tak jistá. Dosud nerozhodnutí voliči váhají, zda mají
podpořit ženu, kterou prošetřuje FBI. Nemluvě o tom, že Trumpa ani
Clintonovou mnoho Američanů vůbec nemusí a prezidentskou volbu berou jako
volbu mezi zlem a ještě horším zlem.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Navalte nám víc peněz! zavelel i nám hlavoun EU. A má to pokračování z
Německa

Předseda Evropského parlamentu Antomio Tajani volá po zdvojnásobení
rozpočtu Evropské unie. Jinými slovy, členské státy by měly do
společného rozpočtu přispívat dvakrát víc než dosud. To vše v situaci,
kdy se k odchodu z Evropské unie chystá Velká Británie, která byla
významným přispěvatelem do evropského rozpočtu. Informuje o tom britský
server Mail Online s odvoláním na další zdroje.

V tuto rozpočet EU čitá asi 140 miliard euro. Italský předseda Evropského
parlamentu Antonio Tajani žádá, aby se rozpočet zvýšil až na 180 miliard
euro, což je v přepočtu 7,14 bilionů korun. Tajani prý už dokonce ví, jak
tohoto navýšení celá EU dosáhne. Zavede celoevropské daně z finančních
transakcí. Tyto daně mají být však zavedeny až po odchodu Velké Británie
z EU, protože vláda ostrovního království vytrvale odmítala zavedení
daní z finančních transakcí. Londýnská City je jedním ze srdcí
světového bankovnictví a tato daň by Londýnu rozhodně neprospěla.

Celý článek v angličtině naleznete zde.

Tajani navíc po Británii požaduje, aby uhradila všechny své finanční
závazky, které plynou z jejího dosavadního členství v EU. Tyto závazky
vyčíslil na 60 miliard euro. Podle serveru Mail Online je to jen další
důvod k tomu odejít z EU co nejrychleji. Vláda v Londýně je zatím ochotná
zaplatit jen 20 miliard euro. O vyrovnání se stále jedná, ale z obou stran
už také zaznělo, že Británie může EU opustit bez jakékoli dohody
přijatelné pro obě strany.

Tajani v rozhovoru pro server Politico prohlásil, že dvojnásobné navýšení
rozpočtu je reakcí právě na odchod Britů ze společenství. Ostrovní
království by si prý také mělo ujasnit o jaké vztahy s EU stojí. Zda o
švýcarský model, norský model či model zcela nový nebo také žádný.

Se svým návrhem na zdvojnásobení rozpočtu EU však Tajhani rychle narazil.
Největší přispěvatelé, Němci, dávají jasně najevo, že odmítají
platit do společné evropské kasy dvojnásobek. „V současné době s
ničím podobným nepočítáme, vzkázal Tajanimu mluvčí německého kabinetu
Steffen Seibert.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Příšerné, nic jsme nepochopili. Generál Šándor proklíná stav armády a
mírní ty, co dotírají na Donalda Trumpa kvůli Rusku

ROZHOVOR „Máme naše vojenské síly silně podfinancované a vybavené
starou sovětskou technikou,“ varuje bývalý šéf českých vojenských
zpravodajců a uznávaný bezpečnostní expert Andor Šándor a dodává: „Nepochopili
jsme základní myšlenku při vstupu ČR do NATO. Starosti o naši bezpečnost
tím neskončily, ale právě začaly.“ Generál se také domnívá, že z
vítězství Trumpa mají v Kyjevě vrásky, protože jistě nezapomněli na
jeho dřívější prohlášení o anexi Krymu. Na druhou stranu si ale myslí,
že Rusové nemají zájem obsadit Ukrajinu, protože už dosáhli svého.

Domníváte se, že Trump skutečně omezí aktivity NATO v Evropě i v
ostatním světě, nebo to byla jen silná předvolební rétorika?

Donaldu Trumpovi bych u jeho vyslovených základních myšlenek věřil víc, i
když je jasné, že se jinak choval v předvolebním boji a jinak bude
vystupovat, až usedne v Bílém domě. Nic není tak horké, jak se uvaří.
Bude také záležet na tom, jakými lidmi se obklopí a jak schopné poradce si
zvolí.

Pro mnoho lidí v USA to byl výběr ze dvou nechtěných kandidátů. Pro mě
byl ale Donald Trump lepší alternativou než Hillary Clintonová, která mi
připadá pokrytecká s těmi svými naučenými úsměvy. Především však je
součástí establishmentu, který udělal v minulosti ve světě řadu
zásadních chyb a nechce si to připustit.

Co se týká bezpečnosti a aktivit NATO, zopakoval Trump jen to, co už řeklo
před ním mnoho amerických politiků. To znamená, že Evropa nemůže dál
fungovat na úkor USA. On to jen pak spojil s uplatňováním článku 5, tedy
že chce v oblasti bezpečnosti pomáhat pouze těm státům, které si to
zaslouží svojí snahou o posílení výdajů na obranu. Domnívám se ale, že
není tak naivní, aby si myslel, že všechny evropské země hned zvýší
horentně své náklady na armádu až na ta stanovená 2 procenta z HDP, ale
že je bude nutit k tomu, ať do svojí bezpečnosti více investují. To bude
muset udělat i Česká republika nebo například také Itálie, které
vydávají zatím okolo 1,09 procenta z HDP na svoje zbrojní výdaje.

Takže si myslíte, že Donald Trump nebude okamžitě vyžadovat po Evropě to
zmíněné navýšení výdajů? Jenže co když někteří členové Aliance
tyto požadavky nebudou chtít vůbec splnit ani v delším časovém horizontu?
Mohlo by potom dojít i k situaci, kdy by americký prezident potom prohlásil,
tak si v tom případě řešte Rusko a Ukrajinu sami? Je tento scénář
možný? Jak už jsem řekl, nemyslím si, že na těch dvou procentech bude
Donald Trump ihned trvat, ale že ocení i snahy jednotlivých zemí, které
budou znatelně navyšovat svoje rozpočty. Protože co se týká například
české armády, tak i kdyby jí vláda v příštím roce ty všechny peníze
schválila, tak není schopná je utratit. Funguje tam totiž tak zkostnatělý
byrokratický systém a neochota větší investice podepisovat, že by to
nebylo ani možné. U ostatních evropských států, které jsou pod limitem,
to také nepůjde realizovat skokovým způsobem. Nicméně je nezbytně nutné,
aby se k tomu Evropa postupně odhodlala, jelikož v roce 1989 financovala
výdaje NATO společně s USA v poměru 50 na 50. Nyní Američané platí až
75 procent ze všech nákladů Aliance, což nebudou chtít do budoucna
pochopitelně skousnout. Plánují totiž razantně podpořit svoji ekonomiku,
vytvořit více pracovních míst a pomoci hlavně střední třídě, která je
nyní v problémech.

V současné době v Moldavsku a v Bulharsku vyhráli ve volbách proruští
kandidáti a také spousta lidí na Ukrajině se bojí toho, že směr politiky
USA bude spíš orientovaný na vnitrostátní problémy a je nebude mít kdo
chránit před ruskými separatisty. Může to tak dopadnout a jsou jejich obavy
oprávněné? A mají se bát i lidé v pobaltských republikách, že nový
americký prezident nebude mít o posilování NATO ve východní Evropě už
zájem?

Z vítězství Trumpa mají určitě v Kyjevě vrásky, pokud si vezmu jeho
dřívější prohlášení o tom, že mu anexe Krymu nevadí. Na druhou stranu
si nemyslím, že by Rusové chtěli válčit a obsadit Ukrajinu, protože oni
už dosáhli svého. Ukrajina je destabilizovaná, její východní část
rozbitá a tu nemají v úmyslu anektovat, jelikož na to jim chybí peníze.
Ruský vojenský rozpočet se má navíc v příštím roce dramaticky snížit,
takže v takové situaci budou v Moskvě jen těžko uvažovat nad nějakými
většími vojenskými operacemi. Samozřejmě bude záležet na tom, jak se
dále vyvinou rusko-americké vztahy. Zatím existuje naděje, že by mohlo
dojít k jejich zlepšení, což by bylo pro celý svět jen dobře. Ten
konfrontační trend, který se začal uplatňovat, byl celkem nebezpečný.
Důležité ale je, aby Trump nenaletěl Rusům na nějakou jejich vějičku,
neuvolnil jim více prostoru, který by začali ihned vyplňovat. Obě velmoci
by k sobě měly přistupovat se vzájemným respektem.

Co se týká Pobaltí, tak tam by měla zůstat zachována snaha jim pomoci,
protože se snaží i patřičně navyšovat svoje vojenské rozpočty.
Nemyslím si však, že by se Rusové připravovali pobaltské republiky
shrábnout. Určitě budou ze strany Kremlu aktivity o destabilizaci těchto
států, to je pravda, ale poměr sil vůči NATO je pro ně stále dost
nevýhodný a to si jasně uvědomují. Také si dovedu těžko představit, že
by Donald Trump rezignoval na základní aspekt Aliance, jako je společná
obrana. Nicméně všechny tyto záležitosti je předčasné hodnotit, musíme
si počkat, jaké kroky bude nový americký prezident v oblasti bezpečnosti
podnikat.

Jak by se mohl podle vás stavět nový americký prezident k válečným
konfliktům, které „zdědil“ po svém předchůdci Obamovi? Co na základě
jeho dosavadních výroků lze například očekávat ve vztahu k Islámskému
státu či v boji proti terorismu v Afghánistánu? Jaký postoj může zaujmout
vůči Sýrii?

Pokud jde o Islámský stát (IS), tak jde vidět u Donalda Trumpa znatelný
posun, kdy ho označil za největšího nepřítele pro civilizovaný svět. A
Bašár Asad bojuje s Islámským státem, takže lze předpokládat, že Trump
nebude tak neústupně trvat na jeho odstranění z čela Sýrie, jako to třeba
požaduje Velká Británie. Postoj k Sýrii se bude zřejmě blížit k tomu
ruskému přístupu, to znamená – poražme nejprve IS a pak se uvidí, co
bude dál. Jistě to bude ale dlouhý proces, protože těch silných hráčů
jen tam víc, jako jsou například Turci, Írán či Saúdská Arábie.

Ohledně Afghánistánu se Donald Trump zatím veřejně nijak konkrétně
nevyjádřil. Nicméně si myslím, že dnes neexistuje žádný stát, který
by tam chtěl obnovit bojové operace. Je potřeba jen nedopustit, aby se dostal
do podobného chaosu jako v době, kdy ho opustili Rusové, a po brutálním
zavraždění Nadžibulláha. S Tálibánem je potřeba domluvit rozumnou dohodu,
aby se tam zachovala rovnováha, a to i za pomoci zajišťovacích vojenských
jednotek.

Lídři Evropské unie nyní stále opakují, že se chce starý kontinent více
podílet na vojenských operacích, které by měly přispět k zajištění
míru v různých částech světa. A to i přes fakt, že například jejich
jednotky rychlého nasazení Battle Groups, které byly vytvořeny před pár
lety, ještě nebyly nikdy nasazeny do akce. Co to může znamenat? Obává se
vedení EU snížení aktivit NATO za éry Donalda Trumpa, anebo se jedná o
zcela nový přístup evropského společenství kvůli uprchlické krizi?

S myšlenkou na vytvoření evropských vojenských sil přišel jako první na
summitu v Saint Malo bývalý britský premiér Tony Blair a tehdy se také
členské země domluvily na vzniku vámi zmíněných Battle Groups, které
skutečně nebyly nikdy nasazeny do operace, byť na přípravu jedné
plánované akce Česko utratilo 28 milionů korun. Tyto jednotky jsou určené
k zásahům do konfliktů menšího rozsahu a je například nesmysl uvažovat o
tom, že by se mohly použít při zastavování nelegální migrace. Vůbec
nápad na zřízení evropské armády je nesmyslný, protože Evropská unie
není stát a Evropská komise není žádná vláda. EU přece nemá žádnou
svoji realistickou zahraniční a bezpečnostní politiku. Kde by se třeba
vzalo logistické a zpravodajské zabezpečení, které stále poskytují jen
Spojené státy? Navíc reprezentace Unie někdy prosazuje jednu myšlenku, jako
třeba u migrace, ale zájmy členských států jsou naprosto různorodé. Byly
by evropské státy vůbec ochotné platit za financování takových
vojenských sil? A jaký by byl vlastně ústřední jazyk této armády po
brexitu, francouzština nebo latina? A kdo by jí vůbec velel? I kdyby se
našla vůle něco podobného vytvořit, tak jak by to dlouho trvalo? Když jen
zformovat pobřežní a pohraniční jednotky o síle 1500 mužů kvůli migraci
si vyžádalo asi rok a půl. Já si myslím, že vedení EU ohledně této
záležitosti není schopné reálně uvažovat a domýšlet všechny aspekty
takového rozhodnutí.

A co česká armáda? Bude zvolení Trumpa pro ministerstvo obrany ještě
silnějším impulsem k tomu, aby ji zmodernizovalo a rozšířilo její
jednotky v rámci vševojskového systému? V médiích probleskly informace o
tom, že Martin Stropnický uvažuje o zásadních změnách ve vedení armády.
Kuriózní karambol pěti nových transportérů – Pandurů – mu dává jen
za pravdu. Také se objevují zprávy, že naše velení vlastně ani moc neví,
kam cíleně napřít síly a finance při posilování našich ozbrojených sil.
Co si o tom myslíte?

Především je velmi smutné, že začínáme uvažovat o posílení naší
armády až v momentě, kdy nám to připomene nějaký význačný zahraniční
politik. Vždyť my to sami přece velmi dobře víme, že máme naše vojenské
síly silně podfinancované a vybavené starou sovětskou technikou. A při
takovém nezávislém pohledu zvenku to určitě vypadá, že ty snahy o
výstavbu nebo rozšíření naší armády jsou nedostatečné a také špatně
sladěné, to je fakt. Nemůže ale za to současná vláda, to se odstartovalo
zrušením základní vojenské služby v roce 2001 na základě dvou, pro mne
naprosto příšerných důvodů. A to, že naši mladí muži a ženy nejsou
ochotni bránit svoji zemi a že také pro to nemají potřebné zdraví a
fyzickou kondici. My jsme totiž nepochopili základní myšlenku při vstupu
ČR do NATO. Starosti o naši bezpečnost tím neskončily, ale právě začaly.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Další pochybnosti v teroristickém útoku v Bruselu. Falešné plastové
dítě a krizový manekýn Bellin

Jelikož mě pár lidí bombarduje komentáři, že se nemám posmívat
basketbalistovi Sebastienu Bellinovi, který hrál i za Prostějov, a byl
údajně těžce zraněn na nohou při bruselském výbuchu na letišti, tak
přidávám jedno pěkné video, kde je vidět různé nesrovnalosti.

Video nazývá Bellina "Mr. Leg", "pan Noha", jelikož při události figuroval
evidentně jako "krizový herec přes nohy".

Tyto důkazy vás přesvědčí, že bruselské útoky jsou opět uměle
vytvořené tajnými službami k vyvolání strachu

V médiích se objevily jeho tři snímky, ve dvou scenériích. Typické pro
všechny tři je, že ostatní lidé na snímku jeví o něj a jeho zranění
pozoruhodný nezájem. Mezi snímky si herec zřejmě přeběhl (asi po svých)
na jiné stanoviště, a dal dobrý pozor, aby nezašpinil podlahu od krve -
nikde žádná stopa. A také jeho nohy se výrazně prodloužily.

Na prvním stanovišti, na zřejmě dříve pořízeném snímku, má herec
zřejmě "zraněné" obě nohy, ale obě vypadají funkční (levá pokrčená)
i v normální délce. Nikde žádná krev. Kolem přechází podivně
nezúčastněná osoba..

Na dalších dvou snímcích leží basketbalista na jiném stanovišti, u zdi.
Mezitím mu zřejmě nasadili "protetické kalhoty" s nefunkčníma
nepřirozeně dlouhýma nohama vyvrácenýma do stran a umazali okolí červenou
barvou. Levá, na předchozím snímku funkční noha, je nyní v tratolišti
krve. Kolem není vidět žádné poškození způsobené výbuchem. Lidé kolem
jsou opět naprosto nezúčastnění.

Video porovnává délku jeho nohou na normální fotce a fotce na letišti, viz
níže.

A na závěr, jeho rodina v USA provozuje firmu Keemotion, která se věnuje
automatickému/trikovému natáčení filmů a videí pro hry i jiné účely.

Krizový herec na bruselském letišti nese plastové dítě

Zdroj: 1, 2

Komentáře:

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Sberbank zjistil místo koordinace hackerských útoků na ruské banky

Ruská spořitelní banka (Sberbank) předala pořádkovým orgánům informaci
o hackerských útocích na tuto instituci, další akce se týkají
mezistátních vztahů, prohlásil na tiskové konferenci první náměstek
předsedy ředitelské správy Lev Chasis.

„DDoS útoky, k nimž došlo minulý týden, byly neobvykle mocné,
zkoordinované, konaly se z různých zemí, ale všechny byly koordinovány z
jednoho místa. To vše je zjištěno a dokumentováno. Zjistili jsme
stát-koordinátor. Zaslali jsme příslušné důkazy Centrální bance a
pořádkovým orgánům. Další postup bude záviset na rozhodnutí státní
moci, poněvadž se to týká mezistátních vztahů," sdělil Chasis.

„Poněvadž byla činnost našich serverů v době těchto útoků zpomalena,
i když na krátkou dobu, několik minut, pocítili naši klienti v některých
případech jisté nepohodlí. Avšak došlo pouze k morálním škodám,
žádné hmotné škody ani klienti, ani banka neutrpěli," dodal.

Minulý týden bylo pět ruských bank z desítky největších vystaveno DDoS
útokům. Šéf Státní spořitelní banky German Gref prohlásil, že tento
útok byl tisíckrát mocnější než předcházející.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Ministerstvo hospodářského rozvoje RF předpovědělo ještě tři krizové
roky

Ruské ministerstvo hospodářského rozvoje připravuje novou prognózu rozvoje
země do roku 2019, informuje list Vedomosti. Oficiální prognóza na léta
2016-2018 už zastarala, do dubna musí ministerstvo vypracovat nový dokument.

Hlavní podmínkou pro vypracování prognózy je cena ropy, která bude, jak
oznamuje list Vedomosti s odvoláním na mínění úředníků ministerstva,
nižší než 50 dolarů za barel.

„V základní variantě je její průměrná cena na rok 2016 stanovena na
úrovni 35 USD za barel a během následujících tří let pak 40, 45 a 45
dolarů za barel. V konzervativní variantě je ropa levnější než ve
variantě základní o 10 dolarů.

Uvedené údaje, to ještě není prognóza, jsou to prostě určité
předpoklady pro diskusi, uvádějí Vedomosti mínění federálního
úředníka.

„Základní hypotézy prognózy" předpokládají urychlení tempa růstu
světové ekonomiky díky vyspělým zemím, zachování sankcí vůči Rusku a
odvetných protisankcí do začátku roku 2020.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Proboha, on si to snad psal sám. Miroslava Němcová popsala, co cítila při
Babišově projevu

Někdejší předsedkyně Poslanecké sněmovny Miroslava Němcová (ODS) v
komentáři pro Reflex.cz zhodnotila hodinu a půl trvající sněmovní projev
majitele Agrofertu a ministra financí Andreje Babiše (ANO) k Čapímu hnízdu.
Dáma poukazuje na to, že tato firma představuje jeden z nejmenších
problémů současného ministra financí. Má jich tolik, že se všechny už
nevešly do pověstné skříně s kostlivci a Čapí hnízdo prostě vypadlo.

„Ministr financí České republiky má problém. Vlastně, má jich mnoho.
Uveďme ty hlavní: tajemné počátky Agrofertu spojené s neprůhlednou firmou
O. F. I. údajných spolužáků ze Švýcarska, privatizace Unipetrolu s
pomocí Miloše Zemana a Stanislava Grosse, vylobbovaná biopaliva za podpory
šéfa Agrární komory Jana Veleby a Radmily Kleslové, podezření ze
sponzorování Smeru Roberta Fica a s tím související odpuštění 1,5
miliardy korun Babišově firmě Duslo Šaľa na daních, vztahy s pány
Mrázkem, Pitrem, Rittigem…,“ rozepsala se Němcová.

Andrej Babiš si platí odborníky, kteří mu radí, jak má vystupovat a co
má říkat, aby si udržel pověst rytíře bez bázně a hany, který bojuje
proti zdejšímu „bordelu“. Ačkoli už to bude brzy tři roky, co byl
zvolen do sněmovny, uchovává si image politika, který v tom ještě neumí
chodit a všichni mu házejí klacky pod nohy. A on to přitom myslí tak dobře.

Jenže se sněmovním projevem k Čapímu hnízdu to bylo trochu jinak. Mnozí
sněmovní pamětníci si při slovech vicepremiéra vzpomněli na slova
někdejšího předsedy vlády Stanislava Grosse, který poslancům před lety
tvrdil, že s jeho bytem je vše tak čisté a průhledné, že už to čistší
být nemůže. A to přitom šlo „jen“ o milion korun. V případě Andrej
Babiše šlo o milionů takřka padesát. Šéf hnutí ANO neváhal a do celé
kauzy zapojil své děti.

„Pan ministr jim dal 400 milionů, aby si postavili farmu. Ale těch dalších
padesát už nepřihodil, namočil své děti do nebezpečných machinací s
eurodotacemi a nakonec, po uplynutí zákonné doby pěti let, jim tu farmu zase
vzal. Třeskuté tajemství o anonymních vlastnících jsme se dozvěděli na
závěr samoproudu ministrových úvah o tom, kdo všechno za globálním
spiknutím proti němu stojí: politici ODS a TOP 09, všichni novináři s
výjimkou lidí z mediální divize Agrofertu, nedávní podporovatelé z
protikorupčních skupin, nedávní přátelé z podnikatelské vrstvy,
europoslanci a Brusel obecně. Došlo i na koaliční partnery,“ připomíná
čtenářům slova z Babišova projevu Němcová.

Celý komentář naleznete zde.

Sociální demokraté podle názoru političky kapitulovali. Premiér Sobotka
dal jasně najevo, že kauzu Čapího hnízda nebude řešit. Alespoň do
chvíle, než rozhodne evropský úřad pro vyšetřování podvodů OLAF.
Němcovou tato taktika překvapila.

Je proto zvědavá, jak se socialisté postaví k zákonu o střetu zájmů,
kterým se tolik zaklínají poslanci ČSSD. Pravděpodobně to skončí tak,
že komunisté Babiše podrží, socialisté vycouvají a zákon neprojde.
Lídři koalice si uchovají tvář a pojede se dál.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
S Pelikánem počítám, uvedl Babiš. A co Stropnický, Šlechtová nebo Ťok?

Premiér Andrej Babiš (ANO) se bude snažit zrychlit jednání o vládě.
Prezidenta Miloše Zemana chce o dalším vývoji vyjednávání o sestavení
svého druhého kabinetu informovat v závěru března, píše ČTK.

Babiš novinářům po schůzce s předsedou Asociace samostatných odborů ČR
Bohumírem Dufkem řekl, že na příští čtvrtek chystá ANO další
jednání s ČSSD. Spekulace o možných změnách ministrů komentovat nechtěl,
pouze uvedl, že nadále počítá s ministrem spravedlnosti Robertem Pelikánem
(ANO).

Babiš řekl, že sociální demokraté na úvodní schůzce obou stran po
nedávném sjezdu ČSSD přišli s deseti programovými okruhy, následně ale
předložili návrh úprav programového prohlášení kabinetu, který je
výrazně rozsáhlejší. „Do prohlášení nám dopsali věci, které v těch
okruzích nebyly. Musíme s nimi teď jednat, hned na začátku si říct, co
nepřichází do úvahy a co můžeme diskutovat,“ uvedl. „Jednání bude
příští čtvrtek,“ dodal.

Zeman ve čtvrtek v TV Barrandov zmínil, že z pomalého posunu vyjednávání
je nepatrně nervózní. Podle Babiše to možná pramení z toho, že nemá
všechny informace, protože ANO nehlásí všechny termíny jednání
expertních týmů médiím. „Předpokládám, že se s ním setkám nějak
koncem března, že ho budu informovat, jak to ve skutečnosti je,“
konstatoval Babiš. Dodal, že se Zemanem se domluvil na schůzkách jednou
měsíčně.

Dohodu o vládě by chtěl mít dřív než v červnu, o kterém hovořil Zeman.
„Mě to samozřejmě unavuje, my bychom chtěli už dělat věci podle
programu, máme strašně moc nápadů,“ uvedl. Připustil, že není
ideální, když kabinet nemá důvěru Sněmovny. Zmínil zároveň, že v
Evropě existují země, kde vláda ani o důvěru žádat nemusí.

Babiš nechtěl komentovat spekulace o tom, kdo ze současných ministrů by v
dalším kabinetu nemusel být. Počítá nicméně s Pelikánem, který
několikrát hovořil o svém možném konci. „Já s ním mluvil, já osobně
s ním počítám,“ uvedl. Jména ministryně obrany Karly Šlechtové (za ANO),
ministra dopravy Dana Ťoka (za ANO) a ministra zahraničí Martina
Stropnického (ANO) komentovat nechtěl.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Mimozemšťané jsou tady? Obrovské UFO bylo spatřeno v nebi nad USA (VIDEO)

Videozáznam z aplikace Google Earth zveřejněný na kanálu Youtube UFOmania
může prokázat, že nejsme sami ve vesmíru.

Na záběrech je vidět, jak se kamera přibližuje k Zemi, než nás přivede k
místu, kde se objevil zvláštní fenomén.

Je vidět kulatý šedý předmět plovoucí na obloze na východ od jezera
George v státě New York. Fotoaparát se blíží, aby získal jasnější
představu o podivném objektu, ale je téměř nemožné pochopit, co to
skutečně je.

Záběr, který již získal více než 20 tisíc kliků, může poskytnout
přesvědčivý důkaz o mimozemském životě.

„Všichni, které znám, a znám mnoho lidí, ví, že UFO je faktem, není
možností," dodal další.

Mnoho zpráv o UFO popisuje kulaté, sférické UFO. Zdá se, že se jedná o
nejběžnější podobu UFO viděných po celém světě.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
MZV USA: Kerryho příjezd do Moskvy není spojen s odsunem VKS RF ze Sýrie

Ministr zahraničí USA John Kerry nejede do Ruska kvůli odsunu ruských
vzdušných a kosmických sil ze Sýrie, řekl novinářům úředník z
ministerstva zahraničí USA.

„Cesta do Moskvy není výsledkem tohoto rozhodnutí (o stažení VKS RF ze
Sýrie)", řekl zástupce ministerstva zahraničí. „O tom už Kerry a (ruský
ministr zahraničních věcí) Sergej Lavrov diskutovali už dávno", uvádí
jeho slova RIA Novosti.

V pondělí prezident Vladimir Putin nařídil ministerstvu obrany, aby začalo
stahovat hlavní část ruské skupiny ze Sýrie, a zdůraznil přitom, že v
podstatě vytýčené úkoly splnila. Ruská vojska, která v Sýrii zůstanou,
budou muset plnit „velice důležitou funkci kontroly zastavení palby a
vytváření podmínek pro mírový proces". Přitom bude i nadále fungovat jak
letecká základna Hmeimim, tak i základna materiálního a technického
zabezpečení vojenského námořnictva v Tartusu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Proč Bradyho nevyznamenali Klaus či Havel, dostal Zeman dotaz před plným
náměstím. A prezident řekl...

S občany Bruntálu se dnes večer sešla hlava státu – prezident Miloš
Zeman. Podiskutoval s nimi nejen o nezaměstnanosti, ale i o současné
politické scéně.

„Problémem Bruntálu je nezaměstnanost, která je desetiprocentní. Mluvili
jsme dnes na pracovním obědě s ředitelem největšího zaměstnavatele zde v
Bruntálu, který říkal, že nemůže sehnat pracovní síly. Jsou dva druhy
nezaměstnaných: Lidé, kteří poctivě shánějí práci. A těm je třeba
pomoci. A druhý druh jsou lidé, kteří odmítají nabízenou práci. Nedávno
byl přijat zákon, který říká: Když odmítneš nabízenou práci,
dostaneš jen existenční minimum. A já si myslím, že je to jediný způsob,
jak přimět ty, kteří nechtějí pracovat, aby pracovat začali,“ sdělil
Zeman úvodem svého projevu a vzpomněl na bylinný likér Praděd, který pil
jako mladý.

Řeč přišla i na ministra kultury Daniela Hermana (KDU-ČSL), který v
rozporu se zahraniční politikou státu přijal dalajlámu. „Když jsem byl
premiérem a nějaký ministr odporoval politice mé vlády, druhý den přestal
být ministrem. Teď například ministr Jurečka nepojede do Číny, kde měl
uzavřít pro naše zemědělce výhodné kontrakty. Nepojede tam zřejmě proto,
že souhlasil s ministrem Hermanem. A my máme hájit zájmy naší republiky.
Čína je obrovský trh,“ podotkl Zeman. „Každý, kdo poškozuje
ekonomické zájmy tohoto státu, jedná nejen proti této vládě, ale proti
celé zemi,“ dodal.

Další otázka směřovala na opakovanou kandidaturu. „Své rozhodnutí
oznámím až příští rok v březnu. Vydržte několik málo měsíců a
dozvíte se,“ odvětil.

„Co uděláte pro rodiny s dětmi?“ zeptala se jedna z přítomných. „Nejdůležitější
věc, kterou rodiny s dětmi potřebují, jsou byty. Jako premiér jsem zavedl
systém startovacích bytů. Jsou to byty malometrážní, nikoliv luxusní. A
totéž mohu poradit současné vládě. Ano, lze si vymýšlet kvóty pro ženy
a podobné nesmysly. Ale chcete-li pomoci mladým rodinám, dejte jim cenově
dostupné nájemní bydlení. Mladá rodina nemá peníze na vlastnický byt,
pokud to samozřejmě nedostane od svých rodičů,“ sdělil Zeman.

Prezident Miloš Zeman na náměstí v Bruntálu.

„Nesmyslné zákony, které byly přijaty pod nesmyslným tlakem tehdejšího
ministra životního prostředí Martina Bursíka, dopustily to, že nyní
solární baroni dostávají do svých kapes 15násobek normální tržní ceny
elektřiny. To samozřejmě platí daňoví poplatníci ze svých kapes. Po
Viktoru Koženém jsou solární baroni druhý největší tunel v České
republice. A třetí je Zdeněk Bakala,“ odvětil Zeman na otázku ohledně
solárních elektráren.

Řeč padla i na otázku školství. „Byl jsem asi první v této zemi, kdo se
postavil proti inkluzi. Argumentem číslo jedna je to, že mentálně
postižené děti mají daleko lepší péči ve speciálních třídách, už z
toho důvodu, že počet žáků je nižší. Argument číslo dvě: Moje
maminka učitelka říkala, že dětská krutost je daleko větší než krutost
dospělých. Šikana mentálně postižených dětí je může poznamenat na
celý život. Argument číslo tři: Mentálně postižené děti jsou v
normální třídě zbaveny toho pocitu úspěchu,“ sdělil Zeman s tím, že
inkludováno však bylo pouhých 200 dětí. Poděkoval tak rozumným rodičům.

Mladý školák se poté ptal na osobu Čingischána. Myslel však dalajlámu.
„Dalajláma byl dlouhá a dlouhá léta předsedou exilové vlády Tibetu.
Luboš Zaorálek nedávno použil příměr: Představte si, že by za první
republiky sudetské území mělo svého premiéra exilové vlády, který by se
jmenoval Konrad Henlein, a tento premiér by cestoval po světě a byl
přijímán mnohými státníky,“ sdělil s tím, že dalajlámu nepřijali
ani papež, ani královna Alžběta II. „Tím, že jsem jej nepřijal, jsem ve
výborné společnosti,“ dodal.

Lidem podle svých slov Zeman nevyčítá odlišné názory, ale pokud své
názory povyšují nad ostatní. „Právě to z nich dělá nevěrohodné,“
řekl.

A hovořilo se i o Jiřím Bradym. „Proč pana Bradyho nevyznamenal Václav
Havel? Proč pana Bradyho nevyznamenal Václav Klaus? Asi k tomu měli nějaké
důvody,“ sdělil. Závěrem se pak podepsal do pamětní knihy města,
připjal prezidentskou stuhu a převzal dary. „Děkuji těm, kteří vzadu
mávají českou vlajkou,“ řekl před odchodem.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
488 miliard za rok do ciziny. Německo doženeme za 100 let, pokud vůbec,
sdělila docentka Švihlíková a odsoudila, kam se dostalo naše
hospodářství

REPORTÁŽ Pokud by růst životní úrovně pokračoval stejným tempem jako
doposud, k Německu se přiblížíme za sto let anebo nikdy. Zahraničí nás
vysává, ročně odcházelo z Česka okolo 500 miliard korun zisků a naše
mzdy patří v Evropské unii vůbec k těm nejnižším. Až tak tvrdá kritika
českého hospodářství zazněla z úst ekonomky Ilony Švihlíkové při
prezentaci její nové publikace v ostravském Knihcentru. Zmíněné dílo s
názvem „Jak jsme se stali kolonií“ mapuje vývoj české ekonomiky od
takzvané transformace v 90. letech minulého století až po současnost.

„Já se především zabývám ve své poslední knížce tím, jak jsme se
vůbec ocitli v tom stavu závislé ekonomiky a co se s tím dá dělat. Už
tehdy, po roce 1989, měly velký vliv nadnárodní korporace a my jsme se
zařadili do světové ekonomiky jako země s levnou pracovní silou, a to se s
námi táhne až dodnes. Kupónová privatizace nebyla tehdy ničím jiným než
výprodejem národního bohatství pod cenou. Modernizace ekonomiky probíhala
velmi pomalu a došlo také ke známému podcenění právního rámce
privatizace a otevření prostoru pro mnohdy až triviální chování. Přitom
jsme promarnili opravdu velmi dobré startovací podmínky, kdy jsme byli
například mnohem méně zadlužení v zahraničí než Maďaři nebo Poláci,“
zahájila besedu Ilona Švihlíková.

Banky nejsou v českých rukou a odliv kapitálu pokračuje

Za další zásadní chyby pak označila renomovaná pedagožka a ekonomická
expertka výprodej bankovního sektoru, kdy okolo 97 procent aktiv z
finančních ústavů se ocitlo v zahraničních rukou. Přitom prodej
například velmi stabilní České spořitelny se odehrál za dost
podhodnocenou sumu. Zachránit stav ekonomiky měli zahraniční investoři, ale
tato očekávání se naplnila jen do dost omezené míry. Cesta formou
neoliberální politiky (nezasahování státu do ekonomiky – „neviditelná
ruka trhu“) tedy prakticky selhala. V současné době je podle docentky
Švihlíkové velkým nešvarem odliv zisků z České republiky, protože v ní
působí mnoho zahraničních firem. V roce 2014 to kupříkladu činilo 488
miliard korun. „O tom se začalo mluvit až v poslední době, dříve to
nikomu nechybělo, i když se uvažovalo v minulých letech i o snižování
příspěvků postiženým, o krácení důchodů a podobně. Česká ekonomika
totiž nevytváří vyšší přidanou hodnotu, a přestože to zní hodně
nelichotivě, jsme opravdu montovnou pro zahraniční společnosti, což se pak
samozřejmě projevuje i na výši mezd. Jsme takzvaným příjemcem ceny, to
znamená, že ji určuje vedení cizích firem, jež provozují u nás své
dceřiné společnosti. My ty podmínky musíme bohužel akceptovat, i když
výkon bývá v rozporu s ohodnocením,“ vysvětlovala ekonomická expertka s
tím, že někdy ještě mateřské firmy si vytahují finance ze svých
poboček i fingovanými IT pracemi nebo fiktivními konzultačními a
vzdělávacími činnostmi. „Je také obrovský rozdíl mezi tím, co si v
České republice vyprodukujeme a co z toho si tu můžeme nechat, tedy mezi
hrubým domácím produktem a hrubým národním důchodem. Opravdu hodně nám
toho utíká ven, což vyplývá i z mezinárodního srovnání. Zahraničí
nás každý rok vysává víc a víc. Pak nám chybějí zdroje na mzdy i
investice. Dále máme nespravedlivý daňový systém, který je založen na
zdaňování zaměstnanců a jehož základním pilířem je výběr DPH.
Takový model ekonomiky, který je založen na levné práci, nízké přidané
hodnotě a odlivu zisků je dále neudržitelný, o tom se ale začíná mluvit
až nyní a s velkým zpožděním. Pokud by se to nezměnilo, zůstali bychom
definitivně na ekonomické periférii,“ upřesnila ještě Ilona
Švihlíková.

Jsme jedněmi z nejhůře placených zaměstnanců v rámci Evropy

V České republice se pracuje hodně, ale za velmi nízké mzdy a máme zde
také ve srovnání s ostatními zeměmi velký počet OSVČ. V tabulce 28
evropských zemí jsme ve výši dosažených mezd obsadili až 22. místo,
konstatovala dále v průběhu besedy ekonomka Švihlíková. Podle ní máme
zhruba třetinové mzdy a čtyřicetiprocentní koupěschopnost oproti Německu,
i když česká produktivita práce je vůči našim západním sousedům asi na
dvou třetinách. „Odboráři z ČMKOS vypočítali, že takovým tempem
růstu mezd bychom Němce dohnali za 100 let anebo vůbec. Oproti tomu Slovensko
se začalo vyspělejším zemím už více přibližovat. Za minulých vlád
jsme často slýchávali, že chudoba není u nás aktuální téma, jenže
těch lidí, kteří jsou jen těsně nad ní, je v Česku strašně moc. Potom
stačí i nějaký menší neočekávaný výdaj, třeba nemoc nebo
náročnější oprava, a už do ní spadnou,“ doplnila ještě. Nejhůře
jsou prý na tom v Česku samoživitelky a seniorky. Chybí také sociální
bydlení, na které se začíná myslet až v současné době. Tato
nepříznivá situace podle Švihlíkové gradovala zejména za minulých
pravicových vlád, které měly postupně rozkládat i státní správu, což
se projevovalo i na snižování funkčnosti různých institucí, jako Úřadů
práce, registrace vozidel a podobně. „Řádily“ zde různé skupiny
soukromých osob, jež vysávaly státní finance, a vláda nechala veřejnost
na holičkách. Kvetly korupce, lichva a exekuce. „Téměř každý se musel
obávat toho, jestli mu náhodou někdo nezaklepe na dveře za to, že před 20
lety zapomněl jednou zaplatit za popelnici a nedostane pak horentní pokutu, to
se prostě v civilizovaných zemí nestává,“ vysvětlovala politoložka. Ta
ale není velkým příznivcem ani současného trendu – devalvace koruny a
našeho pokračujícího vývozu levné práce, což označuje za návrat do 90.
let.

Musíme si umět sami pomoci, politici jsou prý zbabělci

Česká veřejnost se dívá na vleklé a závažné ekonomické problémy jako
nezúčastněný divák, myslí si, že s tím nejde nic udělat, a hledá
spasitele, jenže nikdo to za ně nevyřeší, domnívá se Ilona Švihlíková.
Nelze se prý také spoléhat na naše politické elity, které neutěšený
stav hospodářství moc netrápí a jejichž dominantní vlastností má být
zbabělost. „Před těmi 25 lety se nejen zničily dobré základy české
ekonomiky, avšak také sociální kapitál. Jinými slovy, lidé si přestali
pomáhat a začali si strašně nedůvěřovat. Chybí společenská spolupráce
jako jinde ve světě,“ zamýšlela se ekonomka. Nápravu pak vidí
především v konkrétním definování našich národních zájmů,
vytvoření nového hospodářského modelu, podpoře vlastních ekonomických
struktur, zejména lokální ekonomiky, a ve větším zapojení veřejnosti do
všech změn, které jsou nyní nezbytně nutné. Příkladem by nám mělo být
naše Národní obrození a zápal i chytrost T. G. Masaryka.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Kyjev zaslal Francii protestní nótu po setkání primátorů Nice a Jalty

Velvyslanectví Ukrajiny ve Francii zaslalo na MZV této země protestní nótu
v souvislosti se setkáním primátora Nice Chistiana Estrosi a primátora Jalty
Andreje Rostěnka.

Oznámil to ve svém Twitteru velvyslanec Ukrajiny ve Francii Oleh Šamšur.
Uveřejnil rovněž text dopisu adresovaného primátorovi Nice.

V dopise vyslovil velvyslanec předpoklad, že primátor Nice „záměrně
udělal kroky, které odporují pozici mezinárodního společenství". Šamšur
rovněž požádal, aby Estrosi veřejně vysvětlil své chování.

V průběhu návštěvy jaltské delegace ve Francii podepsaly Jalta a Nice
memorandum o pokračování ve spolupráci a o upevnění přátelských a
partnerských styků mezi spřátelenými městy. Strany se také domluvily o
návštěvě delegace Nice v Jaltě.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Na konferenci 19. ledna bude pražská ČSSD volit nové vedení

Pražská ČSSD bude na krajské konferenci 19. ledna 2018 volit nové vedení.
Rozhodl o tom dnes krajský výkonný výbor. ČTK to řekli předseda pražské
ČSSD Miloslav Ludvík a její mluvčí Lukáš Henzel. ČSSD v Praze 6 podle
informací ČTK bude chtít navrhnout na předsedu v Praze poslance a
primátorčina náměstka Petra Dolínka. Na lednové krajské konferenci bude
ČSSD volit také delegáty na únorový sjezd strany. Současné vedení se
rozhodlo rezignovat na konci října po volbách, kdy ČSSD získala v Praze jen
5,57 procenta hlasů.

Nominace na šéfa pražské ČSSD budou vybírat jednotlivé obvodní
organizace. Z nominovaných vyberou sociální demokraté svého pražského
předsedu. Podle informací ČTK by mohla organizace v Praze 6 navrhnout
Dolínka. „Děkuji místním organizacím. Pokud budu skutečně nominován a
kandidovat na šéfa pražské organizace, pak nebudu usilovat o místo ve
vedení celorepublikové ČSSD,“ potvrdil Dolínek.

Krajský výkonný výbor vyzval na konci října celostátní vedení strany k
odstoupení. Na své funkce se tehdy rozhodli rezignovat i členové vedení
pražské ČSSD. Důvodem byl volební výsledek. Ve sněmovních volbách v
Praze skončila ČSSD na šestém místě, vyhrálo ANO s 20,35 procenta hlasů
před Piráty se 17,59 procenta a ODS, pro kterou hlasovalo 16,22 procenta
voličů. Větší podporu než sociální demokracie měla v metropoli ještě
TOP 09 a SPD. Jediným poslancem ČSSD zvoleným za Prahu je lídr kandidátky
Dolínek.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Čína vydala seznam amerického zboží, na které zavede clo

Ministerstvo obchodu Číny v pátek na svých internetových stránkách
zveřejnilo seznam se 128 položkami dováženého z USA zboží, na které
může být zavedeno clo jako protiopatření vůči clům uloženým Spojenými
státy v oblasti oceli a hliníku.

Seznam zdanitelného zboží je rozdělen do 7 kategorií.

„Podle statistiky USA Číny

Je třeba poznamenat, že „druhá skupina zboží dováženého ze Spojených
států se skládá z 8 položek, které přinesou USA 1.992 miliard dolarů,
včetně vepřového masa a vepřových výrobků a recyklovaného hliníku. Na
tyto produkty mohou být zavedena cla ve výši 25 %".

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Už je to tady. Uprchlík znásilnil v pražské nemocnici Na Bulovce zdravotní
sestru

V nočních hodinách z neděle na pondělí došlo na infekčním oddělení
nemocnice na Bulovce k znásilnění zdravotní sestry. Alespoň tak vyhodnotila
skutek policie, která ještě ten den podle tiskové mluvčí Ivety
Martínkové pachatele zadržela a obvinila z trestného činu znásilnění.

...

Podle informací AKTU.cz by mělo jít o cizince a to mladého muže, který do
České republiky přišel z Afganistánu a nemá v České republice zatím
trvalé bydliště. V nemocnici byl podle informací zpravodajské agentury AKTU.cz
s rodinou, která zde má jednoho z rodiných příslušníků
hospitalizovaného. Incident potvrdil i mluvčí nemocnice Martin Šálek.

K incidentu došlo ve chvíli, kdy byl pavilon téměř prázdný. Mladý muž
měl podle svědků incidentů a zaměstnaců nemocnice zátahnout zdravotní
sestřičku někam do míst, kde na ně nebylo vidět a tam ji začít osahávat.
K pohlavnímu styku podle informací AKTU.cz naštěstí nedošlo, protože
sestřičce přibehli na pomoc ostatní pracovníci nemocnice. Zákon je v tomto
směru poměrně hodně tvrdý a za znásilnění se považují i tzv. měkké
praktiky, tedy i osahávání.

Pachatel pak z místa utekl. V pondělí, ho podle informací AKTU.cz zadrželi
kriminalisté, kteří případ vyšetřovali. Muže obvinili a v současné
době se rozhoduje o vzetí pachatele do vazby.

Zdroj: 1

Komentáře:

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Lenka Bradáčová prý tajně vyšetřovala falešné revize v Temelíně
ještě dřív, než praskla aféra v Dukovanech

Vrchní státní zástupkyně Lenka Bradáčová vyšetřovala falešné revize
v jaderné elektrárně Temelín ještě dříve, než praskla obdobná aféra v
atomové elektrárně Dukovany. Informuje o tom server Aktuálně.cz.

Úřad pražské vrchní státní zástupkyně přišel na podvod s revizemi
potrubních svárů elektráren při vyšetřování podezřelé a údajně
předražené zakázky za 1,5 miliardy na stavbu skladu pro jaderné palivo v
Temelíně. Tuto odloženou kauzu Lenka Bradáčová nařídila předloni znovu
otevřít a při výsleších její lidé narazili i na další problém –
nekvalitní kontrolu svárů na některých elektrárenských potrubích.

Teprve pak vypukla aféra s tím, že vážnější problémy byly v Dukovanech.

Celý text je ZDE

Majitel elektrárny, polostátní firma ČEZ, podala trestní oznámení a kauzu
vyšetřuje krajská policie na Vysočině. Generální ředitel ČEZ Daniel
Beneš řekl, že změní systém revizí a ve firmě budou padat hlavy.

Sama Bradáčová se odmítla k prověřování podvodných rentgenových
snímků vyjádřit. „V tomto stadiu řízení věci nekomentujeme,“ řekla.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Proti ministrovi hospodářského rozvoje RF bylo vzneseno obvinění

Vyšetřovací výbor vznesl obvinění proti ministrovi hospodářského
rozvoje RF Alexeji Uljukajevovi, zadrženému při převzetí velkého úplatku,
sdělila Světlana Petrenková, zastupující ředitele správy VV pro
spolupráci s médii.

Obvinění bylo vzneseno podle paragrafu „Převzetí úplatku osobou,
vykonávající státní funkci Ruské federace, s požadováním úplatku ve
zvlášť velké výši".

Ministr byl přistižen při činu při převzetí úplatku v částce dvou
milionů dolarů, oznámila Petrenková.

Podle jejích slov zákonnost transakce, při níž Rosněfť získá akcie „Bašněfti",
není nikým zpochybňována a není předmětem vyšetřování.

Vyšetřovatelé se obrátili na soud se žádostí, aby bylo přijato
předběžné opatření ve věci Uljukajeva, ale jaké konkrétně, Petrenková
neupřesnila.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Pokud je to pravda, nastane šok. Rozdělení ČSFR v roce 1992 je zřejmě
neplatné!

Přátelé, vypadá to, že žijeme v neexistujících republikách a že
všechno, co politici napáchali od takzvaného rozdělení v roce 1992 je
neplatné. Česká a Slovenská Federativní republika fakticky nikdy nezanikla,
protože, cituji:

Federální shromáždění České a Slovenské Federativní Republiky se
usneslo na tomto ústavním zákoně:

ČL. 1

(1) V referendu mohou být předloženy občanům České a Slovenské
Federativní Republiky k rozhodnutí zásadní otázky formy státoprávního
uspořádání České a Slovenské Federativní Republiky.

(2) O návrhu na vystoupení České republiky nebo Slovenské republiky z
České a Slovenské Federativní Republiky lze rozhodnout jen referendem.

Konec citace.

Pokud referendum neproběhlo, rozdělení bylo nezákonné a existence ČSFR
trvá, nejsme tudíž členy EU, nejsme členy NATO.

Co vy na to? Je to úmysl nebo bordel? Co já na to? Nic. (ZDE)

327

ÚSTAVNÍ ZÁKON

ze dne 18. července 1991

o referendu

Federální shromáždění České a Slovenské Federativní Republiky se
usneslo na tomto ústavním zákoně:

ČL. 1

(1) V referendu mohou být předloženy občanům České a Slovenské
Federativní Republiky k rozhodnutí zásadní otázky formy státoprávního
uspořádání České a Slovenské Federativní Republiky.

(2) O návrhu na vystoupení České republiky nebo Slovenské republiky z
České a Slovenské Federativní Republiky lze rozhodnout jen referendem.

(3) Hlasovací právo má v České republice každý, kdo je oprávněn volit
do České národní rady. Hlasovací právo má ve Slovenské republice každý,
kdo je oprávněn volit do Slovenské národní rady.

ČL. 2

Referendum vyhlašuje prezident České a Slovenské Federativní Republiky
oznámením ve Sbírce zákonů.

ČL. 3

(1) Prezident České a Slovenské Federativní Republiky vyhlásí referendum
současně v obou republikách, navrhne-li mu to Federální shromáždění po
vyjádření České národní rady a Slovenské národní rady, a to do 15 dnů
od doručení návrhu.

(2) Prezident České a Slovenské Federativní Republiky vyhlásí referendum
podle čl. 1 odst. 2 v České republice na návrh České národní rady a ve
Slovenské republice na návrh Slovenské národní rady, a to do 15 dnů od
doručení návrhu.

(3) Prezident České a Slovenské Federativní Republiky může ve lhůtě
podle odstavců 1 a 2 odmítnout návrh na vyhlášení referenda, jestliže
navržené otázky, které mají být v referendu předloženy, nejsou
jednoznačné nebo srozumitelné. V takovém případě návrh s připomínkami
vrátí příslušnému zákonodárnému sboru. Pokud tento zákonodárný sbor
na původních otázkách trvá, prezident České a Slovenské Federativní
Republiky referendum vyhlásí do 15 dnů od opětovného doručení návrhu.

(4) Referendum se vykoná do 90 dnů ode dne, kdy prezident České a Slovenské
Federativní Republiky obdržel návrh podle odstavce 1 , 2 nebo 3 .

ČL. 4

Referendum podle tohoto ústavního zákona lze konat nejpozději pět měsíců
před uplynutím volebního období Federálního shromáždění a národních
rad.

ČL. 5

(1) Návrh předložený v referendu podle čl. 3 odst. 1 je přijat, vyslovila-li
se pro něj nadpoloviční většina oprávněných voličů v každé z
republik.

(2) Návrh předložený v referendu podle čl. 3 odst. 2 je přijat, vyslovila-li
se pro něj nadpoloviční většina oprávněných voličů republiky.

(3) Rozhodnutí přijaté v referendu provedeném podle ustanovení čl. 3 odst.
1 vyhlašuje předsednictvo Federálního shromáždění ve Sbírce zákonů
obdobně jako zákony Federálního shromáždění; rozhodnutí přijaté v
referendu provedeném podle ustanovení čl. 3 odst. 2 vyhlašují
předsednictva národních rad republik ve Sbírce zákonů obdobně jako
zákony národních rad.

(4) Ústavní soud České a Slovenské Federativní Republiky přezkoumá na
žádost předsednictva Federálního shromáždění nebo předsednictva
národních rad ústavnost postupu referenda před vyhlášením jeho výsledku.

(5) Referendum vykonané podle tohoto zákona se může o stejné otázce
opakovat nejdříve za 5 let.

ČL. 6

(1) Výsledek referenda vyhlášeného podle čl. 1 odst. 1 má závaznost
ústavního zákona.

(2) Je-li návrh podle čl. 1 odst. 2 přijat alespoň v jedné z republik,
zanikne Česká a Slovenská Federativní Republika uplynutím jednoho roku od
vyhlášení výsledku referenda; její působnost přechází na Českou
republiku a Slovenskou republiku, jimž pak přísluší plný výkon státní
svrchovanosti.

(3) Ústavní zákon Federálního shromáždění upraví přechod majetku z
vlastnictví České a Slovenské Federativní Republiky na Českou republiku a
Slovenskou republiku. Stejně tak upraví státní finanční aktiva a pasiva
České a Slovenské Federativní Republiky, měnové rezervy, hmotné
federální rezervy a majetek České a Slovenské Federativní Republiky
nacházející se mimo její území.

ČL. 7

Zákon Federálního shromáždění stanoví způsob provádění referenda.

ČL. 8

1. Ústavní zákon č. 143/1968 Sb., o československé federaci, ve znění
pozdějších ústavních zákonů, se doplňuje takto:

a) v článku 41 se za slova "a k jejich změně," vkládají slova "k přijetí
návrhu na vyhlášení referenda, ",

b) v článku 58 odst. 1 se za slovo "federace," vkládají slova "usnášet se
o návrhu na vyhlášení referenda, ".

2. Ústavní zákon č. 100/1960 Sb., Ústava České a Slovenské Federativní
Republiky, ve znění pozdějších ústavních zákonů, se doplňuje takto:

v článku 2 odst. 2 se tečka za slovem "voleny" nahrazuje čárkou a na konci
se doplňují slova "a lidovým hlasováním (referendem). ".

ČL. 9

Tento ústavní zákon nabývá účinnosti dnem vyhlášení.

Havel v. r.

Dubček v. r.

Čalfa v. r.

Komentáře:

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Putin řekl Zemanovi, jak velká část syrského území je pod kontrolou Asada

Více než 98 % území Sýrie je pod vládní kontrolou, řekl ruský prezident
Vladimir Putin na setkání se svým českým kolegou.

Český prezident Miloš Zeman zahájil jednání s ruským prezidentem rusky.

„Pane prezidente, ano, máte pravdu, skutečně je dnes pod kontrolou
syrských vládních vojsk už více než 98 % území, ohniska odporu
teroristů ještě jsou, ale rychle mizí pod útoky našich
vojensko-kosmických sil a syrských spojenců," řekl Putin.

Uvedl, že o všem podrobně promluví během jednání.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Putin „má něco“ proti Trumpovi, řekla novinářka NBC

Ruský prezident Vladimir Putin má „jisté informace“ o Donaldu Trumpovi,
jejichž zveřejnění by si americký prezident nepřál, řekla novinářka
NBC Megyn Kellyová, která předtím udělala interview s ruským lídrem.

„Neřekla bych, že se Putinovi líbí Trump. Toho jsem si nevšimla, ale
zdálo se mi, že má nějaké informace proti Trumpovi," cituje novinářku The
Hill. Kellyová neupřesnila, jaké důvody měla pro tento předpoklad.

Dodala, že má-li Moskva nějaké informace o Trumpovi, sotva to souvisí se
skandálními „kompromitujícími materiály." „Domnívám se, že jde o
peníze a o Trumpovy obchody s Rusy v devadesátých letech, o jeho aktiva tady,
v USA," poznamenala Kelly.

V interview, které poskytl Megyn Kellyové, Vladimir Putin prohlásil, že
Rusko nepotřebuje zasahovat do amerických voleb, ale že samotné USA
neskrývají svůj zásah do ruského volebního procesu.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Stoltenberg uvítal novou strategii EU v oblasti obrany

Generální tajemník NATO Jens Stoltenberg v úterý uvítal, že ministři
zahraničí a ministři obrany členských zemí Evropské unie přijali plán
implementace nové strategie evropské bezpečnostní a obranné politiky.

„Vítám včerejší rozhodnutí ministrů zahraničních věcí a obrany,"
řekl Stoltenberg novinářům po tom, co se dostavil na schůzku ministrů
obrany zemí EU v Bruselu.

Jak prohlásila po skončení ministerské porady šéfka unijní diplomacie
Federica Mogheriniová, nejde o vytvoření evropské armády. EU počítá s
tím, že současné obranné struktury sdružení budou racionálnější,
neplánuje ale vytvoření generálního štábu, nebude se věnovat kolektivní
obraně, která patří do sféry odpovědnosti NATO a je i nadále národní
kompetencí.

Plán implementace nové strategie evropské obranné a bezpečnostní politiky,
vypracovaný zahraničněpolitickou službou EU pod vedením Mogheriniové,
který má název Schengen obrany, a který mají v prosinci schválit lídři
EU, je rozdělen do tří částí: možnosti EU v oblasti reagování na
vnější konflikty a krize, upevňování obranyschopnosti zranitelných
partnerů Evropské unie na východě a jihu a ochrana Evropské unie a jejích
občanů „prostřednictvím vnějších akcí".

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
Nejbizarnější standardy krásy

Jednotlivé kultury se od sebe liší, takže není divu, že pojetí krása je
velmi subjektivní kategorie. Nejneobvyklejší rysy, které jsou v jiných
kulturách považovány za sexy a atraktivní, najdete v naší fotogalerii.

Jednotlivé kultury se od sebe liší, takže není divu, že pojetí krása je
velmi subjektivní kategorie. Nejneobvyklejší rysy, které jsou v jiných
kulturách považovány za sexy a atraktivní, najdete v naší fotogalerii.

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí


Question:
V Mexiku uvnitř Kukulkánového chrámu našli ještě jednu pyramidu. Co
přinese tento objev?

Mexičtí a američtí archeologové došli k nečekanému objevu. Ve slavném
Kukulkánovém chrámu v Chichén Itzá našli ještě jednu menší pyramidu.

Jde již o třetí objev v Kukulkána: o druhé pyramidě uvnitř chrámu se
vědci dozvěděli ještě ve 40. letech minulého století.

„Třetí vnitřní ‚matrjoška‘ může být ve skutečnosti sadou
několika ‚matrjošek‘ v mezích jednoho obalu. Zatím to ale nevíme
přesně," uvádí portál Terra slova profesora antropologie Kalifornské
univerzity v San Diegu Geoffrey Braswela.

V roce 2015 vědci pomocí trojrozměrné elektronové tomografie odhalili, že
Kukulkánova pyramida stojí nad cenote neboli podzemní řekou.

Podle slov archeologa Denisse Lorenia Argoteho stáří nejmenší vnitřní
pyramidy se může datovat do období mezi 500-800 roky našeho letopočtu a
patří do éry klasických Mayů.

„Pokud budeme mít možnost prozkoumat tuto strukturu, tak by to mělo
značný přínos, neboť bychom mohli mluvit o prvním osídlení tohoto místa
a pochopili bychom, jak se tato osídlení rozvíjela," míní Argote.
Kontextová reklama Sklik

Zdroj: 1

Komentáře:

Choices:
- zahraniční
- obojí
- nelze určit
- domácí