Question:
Deset dní nespal a nejedl. Umělec se svěřil, jak trpěl kvůli medaili od
Zemana. Pro tu na Hrad poslal dcery, protože tam nechtěl dělat panáka

Nechtěl jsem dělat panáka, na kterého se kouká. Těmito slovy zdůvodnil
herec a režisér Jan Kačer to, že si letošního 28. října nešel na
Pražský hrad pro vyznamenání. Kačer to uvedl v rozhovoru s Danielou
Drtinovou na internetové televizi DVTV.

Režisér Jan Kačer si pro vyznamenání na Hrad nešel, místo sebe poslal
své dcery. „Bylo to to nejpoctivější řešení pro vás?“ zajímalo
moderátorku Danielu Drtinovou. „Já jsem nedostal vyznamenání od pana
prezidenta. Já jsem dostal státní vyznamenání, které mně pan prezident
předával. To je trošku něco jiného,“ uvedl. „V čem je to pro vás
jiné?“ položila Drtinová doplňující otázku. „Přece pan prezident
mně to nedal. Dali mi to lidi, kteří to navrhli, muselo to projít řadou
konzultací. Upřímně nechápu, jak jsem tím mohl projít, protože znám
spoustu lidí, kteří by si to asi zasloužili víc. A že to předával
nejvyšší představitel státu, to je už spíše procedurální záležitost,“
řekl Kačer.

Dlouho nevěděl, jestli je vůbec hoden takového vyznamenání. „Když jsem
se radil se svými dcerami, tak mě v tom nenechaly a šly si pro to
vyznamenání,“ poznamenal.

Drtinová se dočetla, že se Kačer dlouho trápil otázkou, zda na Hrad pro
vyznamenání jít. Prý deset dní nespal a nejedl. „Nechtěl jsem udělat
životní chybu,“ svěřil se. „Co by byla ta chyba?“ zajímalo Drtinovou.
„To nevím. Dokonce se domnívám, že v tomto se nemůže člověk zachovat
úplně správně. Ono to tak v životě bývá. Hledat pravdu je velmi
komplikované. Nikdy nevíte, jestli jste skutečně udělal správně. Já to
taky nevím,“ reagoval Kačer.

Celé video je ZDE

Drtinová se jej pak zeptala, proč nakonec na Pražský hrad nešel. „Nechtěl
jsem tam dělat panáka, na kterého se kouká. Každý má právo myslet si co
chce, a taky to asi dělají. Protože po tom jmenování nastalo ticho. Do té
chvíle mi volala spousta lidí s různými radami – ano, ne. Takže už to
není akutní a lidé asi hledají nějakou jinou senzaci. Nebo nevědí, jak se
s tím vyrovnat.“

Zemana se nezříkám

Miloše Zemana zná ještě z parlamentu jako chytrého člověka s velmi dobrou
pamětí. „Vážil jsem si ho velmi,“ uvedl. „Mluvíte v minulém čase,“
podotkla Drtinová. „Lidské vztahy se vyvíjejí a i on se vyvíjí. Z mého
hlediska na něm vidím mnoho chyb. Že je na velmi exponovaném místě, tak je
na něj víc vidět. Dovedete si představit, že byste byla zítra prezident?“
řekl Drtinové a pokračoval: „Že by se s vámi nic nestalo? Že byste
nebyla ovlivněna tisícem lobbistů? Tisícem poznatků, které jste do té
doby nevěděla? Kdy se na vás hrnuly šílené starosti, které jste do té
doby neměla? Ono to ustát je velký problém. A když je člověk osobnost, a
on osobnost je, tak se může stát, že se stane spousta chyb, které udělá.
Já se ho v žádném smyslu nezříkám. Kdybych mohl, tak bych mu řadu věcí
vyčetl, ale pro mě je pořád představitelem státu, kterého jsem si
vlastně zvolil. Nehledě na to, že on byl jeden z těch, který nás při
těch demonstracích vždycky vedl. Měl řadu báječných postřehů z doby,
kdy jsme o ekonomice a politice nic nevěděli. Na tyhle věci nezapomínám.
Samozřejmě nezapomínám na to, co mě strašně štve. Určitá neomalenost,
určitá hrubost. I když nevím, čím je to způsobené.“

Řekl také, že novinářům příliš nedůvěřuje. „Každý novinář je
rád, když má senzaci,“ podotkl.

Vyjádřil se také k zahraničněpolitickému směřování naší země. „Já
si taky úplně nemyslím, že jednoznačný příklon na americkou stranu je
úplně ideální. Když je člověk politik a má na starosti svůj stát, aby
prosperoval, tak možná uvažuje s kým pracovat, co dělat. S kým se má
spolupracovat? S Rusy ne, tam je diktátor. Na druhé straně se v Americe děje
něco, čemu člověk moc nerozumí. A pak je tu obrovská Čína, která se
zatím tváří politicky neutrálně. Zařídila pro svoje lidi, že
neumírají hladem, obchoduje s námi....“ „Porušuje lidská práva,“
podotkla Drtinová. „Z jejího hlediska jsou lidská práva trochu jiná než
naše lidská práva. Oni mají třeba lidské právo – aby se najedli a
neumřeli hladem. Já je nehájím, nejsem politik. Ale není to zas tak úplně
jednoduché,“ odpověděl Kačer.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Ministr Mládek rozdával květiny seniorkám

O ekonomice se dá diskutovat leckde. Na besedu o tom, jaká je situace v
českém hospodářství a jakým problémům musí současná Evropa čelit,
zavítal mezi klienty domova pro seniory G-centrum Tábor ministr průmyslu a
obchodu Jan Mládek. A senioři, kterých se v hale centra sešlo na sedm
desítek, se ptali. Na stav našeho průmyslu, ale třeba i na odpovědnost
politiků...

A protože bylo osmého března, každá babička i jejich pečovatelky a
pracovnice G-centra dostaly od ministra Jana Mládka kytičku. V táborském
G-centru tráví podzim života celkem 143 seniorů, o které se podle slov
ředitelky centra Jaroslavy Kotalíkové stará kolem šedesáti zaměstnanců.

Průměrný věk klientů je 87 let. Milého setkání, na kterém nechyběly
ani muzika a jihočeská písnička, se zúčastnila i místostarostka Tábora
Olga Bastlová. Město podle jejích slov chystá v blízkosti současného
G-centra další investici do výstavby pavilonu, v němž by mimo jiné našlo
útočiště 46 osob s Alzheimerovou chorobou, tedy klientů, kteří vyžadují
zvláštní péči.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Média informovala o zlikvidování hlavního verbíře Al-Káidy v Libyi

V důsledku leteckého útoku bezpilotního letounu byl na jihu Libye
zlikvidován jeden z vůdců teroristické sítě Al-Káida, informuje agentura
Associated Press s odvoláním na libyjská média.

Úder byl zasazen v pondělí večer a zasažen byl dům ve městě Sabhá, kde
se skrýval terorista Abu Talha al-Hassnawi. Komu konkrétně bezpilotní
letadlo patřilo, se neinformuje.

Podle údajů agentury LANA uprchl al-Hassnawi ze Syrty. Operaci, jejímž
cílem je osvobodit město od teroristů, pořádají za podpory USA ozbrojené
útvary loajální vůči vládě národní shody v Tripolisu.

Dříve byl al-Hassnawi jedním z velitelů Al-Káidy v Sýrii a hlavním
verbířem bojovníků směřujících do této země.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Babiš se ugriloval sám, smál se Kalousek, když Babiš oddychoval po projevu

„Pro nás není důležité, koho označil jako bílého koně, zda ty akcie
Čapího hnízda vlastnili jeho děti nebo právník anebo klisna, kterou koupil
v Rakousku,“ uvedl dnes po dlouhém projevu vicepremiéra Andreje Babiše ve
sněmovně ke kauze Čapího hnízda předseda TOP 09 Miroslav Kalousek.
Vysvětlení Babiše jej prý vůbec nijak neuspokojilo, neboť Babiš je
supervizor evropských dotací, a není tak možné, aby byl zároveň také
podezřelý z dotačního podvodu.

Vicepremiér Andrej Babiš dnes přes hodinu a půl vysvětloval poslancům
historii Čapího hnízda. Předtím zmínil některé kauzy minulých let a
také to, kdo všechno proti němu brojí. Nakonec prozradil, kdo Farmu Čapí
hnízdo vlastnil v době žádosti o evropskou dotaci. Byli to prý jeho dvě
děti a bratr jeho partnerky Moniky. „Nechtěl jsem ohrozit své děti, to
nejcennější, co mám,“ řekl poslancům na mimořádné schůzi sněmovny
Babiš, proč vlastníky tajil.

To ale vůbec neuspokojilo šéfa TOP 09 Miroslava Kalouska. „On, upřímně
řečeno, se svými vyjádřeními v minulém týdnu ugriloval sám a dnes k
tomu výraznou měrou ještě přispěl,“ poznamenal ke dlouhému projevu
Babiše Kalousek.

„Chtěl bych upozornit na to, že jsme byli prozíraví, když jsme se na
začátku schůze snažili paní předsedající říci, k čemu měl
předkladatel říci, k čemu byla schůze svolána. Ušetřili bychom si dvě
hodiny tlachání, co všechno dělali jeho děti a jeho psi a jeho čápi,“
poznamenal dále velmi ironicky Kalousek.

Následně řekl, že Poslanecká sněmovna tu není proto, aby suplovala roli
policie nebo OLAF. „O tom, zda to bylo oprávněné, rozhodnou jiné instituce
než sněmovna. Tu schůzi jsme svolali proto, že sněmovna musí zaujmout
stanovisko k reputaci,“ řekl Kalousek a položil na stůl řečnickou otázku,
kolik je asi v Evropské unii zemí, jejichž ministr financí je podezřelý z
dotačního podvodu. „Jedna,“ odpověděl si na to sám.

Sněmovna by podle něj měla přijmout politické stanovisko, zda je, nebo
není pro ČR únosné, aby byl její „supervizor evropských dotací“
podezřelý z dotačního podvodu.

„Nejsou pro nás důležité legendy, jimiž (Andrej Babiš) obestře tu
majetkovou transakci. Pro nás není důležité, koho označil za bílého
koně. Přiznám se, že mně je úplně jedno, jestli ty anonymní akcie
vlastnily jeho děti nebo jeho právník nebo jeho klisna, kterou koupil v
Rakousku. Mně je to vážně fuk,“ řekl. Ve své pozdější řeči pak k
tomu dodal, že mu je jedno, kolik to bylo i žiraf, ale je důležité, aby to
vyšetřily Policie ČR nebo OLAF.

Prý jediné, co ze slov Babiše pochopil, je, že za vše může zlá opozice a
Bakalova média nebo Soukupova média. "Ale pana ministra chci utěšit, že
jistě zase jeho média a jeho propagandisté, ať už se jmenují. Léko,
Kamberský nebo Plesl, to zítra zase uvedou na pravou míru, neb jsou za to
placeni," poznamenal jízlivě Kalousek s tím, že je ale jasné, že Babiš
prostě udělal majetkovou operaci, aby to už nebylo eseróčko, aby to byla
akciovka s anonymními akciemi, a pak "prostě majitel té velké cukrárny šel
pro ty kremrole do jiné cukrárny, protože nemohl odolat."

Čapí hnízdo patřilo do konce roku 2007 do Babišova koncernu Agrofert. Poté
společnost přešla na anonymní formu vlastnictví a jako malá firma dosáhla
na dotaci, kterou by společnost z koncernu Agrofert dostat nemohla. Po
několika letech, kdy dodržovala dotační podmínku, se vrátila zpět mezi
firmy Babišovy skupiny. Někteří opoziční politici postup vnímají jako
dotační podvod, případně účelové jednání.

Svolání schůze iniciovali poslanci opozičních TOP 09, ODS a Úsvitu. Debata,
zda podpořit program schůze, v posledním týdnu vyvolala roztržku v koalici.
ČSSD i lidovci se rozhodli hlasovat pro, Babiš a předsednictvo hnutí k
témuž kroku nakonec vyzvali i členy dolní komory za ANO. Pro program schůze
nakonec hlasovalo 126 poslanců, proti bylo jen devět.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Destabilizujete společnost, káral Václav Klaus „ty ze Staromáku“. Zde
má odpověď

Komentátor HN Petr Honzejk se rozhodl napsat pár zlých větiček pro
exprezidenta Václava Klause. Vyjádřil se například ke Klausovým slovům k
demonstraci 28. října 2016 na Staroměstském náměstí, kdy bývalá hlava
státu uvedla, že šlo o pokus o destabilizaci společnosti.

„Klausovské ‚myšlení stability‘ míří k systémům neliberální
demokracie. Opravdu jsem nečekal, že ignorance reálných ohrožení naší
svobody může přijít od člověka, který nás svobodně, alespoň v
ekonomickém slova smyslu, v devadesátých letech učil,“ podotkl také
Honzejk.

Následně si všímá Klausových slov na konferenci Alternativy pro Německo,
kdy vykládal, že Evropa ke své záchraně potřebuje vzpouru davů proti
elitám. „Nyní, tváří v tvář masové demonstraci namířené proti
chování českého prezidenta, se Václav Klaus naopak hrozí, že dojde k
destabilizaci společnosti. Vypadá to, že pro něj není dav jako dav,“
jízlivě poznamenává Honzejk. Klausova slova z konference jsou přitom stará
jen dva měsíce.

Jak dodává, vypadá to tedy, že existuje „správný dav“, ten, který s
jeho názory souzní, a pak dav „špatný“, který svět vidí jinak. „Zlá
větička by mohla. znít takto: ‚Václav Klaus soudí, že společenské
dobro sídlí v jeho hlavě, a považuje své ego za referenční bod
všehomíra.‘ Nebo krátce: ‚Václav Klaus: Společnost − to jsem já!‘“
píše Honzejk.

„Výrok Václava Klause o tom, že lidé, kterým se nelíbí politika Miloše
Zemana a dávají to najevo na veřejném shromáždění, tím ‚destabilizují
naši zemi‘, upomíná na výrok Miloše Zemana v čínské státní televizi,
že je potřeba se od Číňanů učit, jak stabilizovat společnost. Vypadá to
jako partnerská obsese,“ konstatuje Honzejk.

Další zlou větu nazývá Honzejk větou historickou. Podle něj posledním,
kdo zatím označoval politické demonstrace za destabilizační faktor
společnosti, byli komunisté před rokem 1989. „Volali po stabilitě, po ‚klidu
na práci‘. Kam ten klid vedl, víme. Zlá větička, tentokrát s otazníkem:
‚Čím se vlastně liší mentální (nikoliv intelektuální) základna těch,
kteří si dnes stěžují na ‚destabilizaci‘, od jejich předchůdců ze 70.
a 80. let?‘“ říká Honzejk.

Původní text ZDE.

„To, co Václav Klaus říká, sice nesměřuje ke klasické totalitě, jak si
ji lidé 40 plus pamatují. Ale neznamená to, že nejde o nebezpečný směr.
Klausovské ‚myšlení stability‘ míří k systému neliberální
demokracie (volte a pak mlčte), který se praktikuje v Maďarsku, a může
pokračovat i směrem k systémům demokracie řízené (zvolíme za vás a
zvolíme se dobře), která kvete v Rusku,“ uzavřel Honzejk.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Zimola poslal z rádia vzkaz poslanci Bohuslavu Sobotkovi. Líbit se mu asi
nebude

Sociální demokraté chtějí po Andreji Babišovi písemný slib, že je v
případě společné vlády nebude ve Sněmovně přehlasovávat s jinými
stranami. Babiš to ale odmítá. Bude to překážka v dalších jednáních? A
jak se sociálním demokratům líbí odvolávání jejich nominantů z
čelních postů ve státních firmách a institucích? Na to odpovídal první
místopředseda ČSSD Jiří Zimola v pořadu Dvacet minut Radiožurnálu.

Hned v úvodu Jiří Zimola sdělil, že ČSSD vede intenzivní jednání s
hnutím ANO, hlavně co se týká společných programových průniků, to, že
je premiér v demisi Andrej Babiš trestně stíhaný a údajně evidovaný v
seznamech spolupracovníku StB, prý není tím, co je teď prioritní. „Delegáti
našeho sjezdu nám dali možnost vyjednávat o případné vládě, co
vyjednáme, jim předložíme a posléze i celé členské základně.
Programové priority jsou pro nás zásadní pro funkční vládu na další
čtyři roky,“ řekl Zimola a dodal, že stále platí to, že kauzy spojené
s Andrejem Babišem jsou stále vnímány jako problém a ještě na ně přijde
řada.

To, že Zeman pověřil Andreje Babiše i podruhé sestavováním vlády a
podruhé ho chce jmenovat premiérem, prý Jiří Zimola respektuje. „Vycházím
z mediálních prohlášení pana prezidenta, Babiš si je tímto slibem jist a
my z toho vycházíme,“ dodal. To, že Andrej Babiš odmítl ČSSD dát
písemný slib, že je v případě společné vlády nebude ve Sněmovně
přehlasovávat s jinými stranami, je podle Zimoly pouze zbrklé vyjádření.
„Věřím, že to vezme zpátky, že to bylo zbrklé a uzná, že náš
požadavek je správný,“ uvedl a dodal, že vzájemné jednání vnímá jako
velmi konstruktivní. „Ze strany ANO je cítit snaha a ochota,“ upřesnil.

Paralelní jednání ANO s hnutím SPD vnímá prý jako logické. „ANO má
politickou odpovědnost vést tato jednání, která mohou přispět ke
jmenování vlády s důvěrou. Pro ČSSD existují dvě varianty, odchod do
opozice, nebo přímá účast ve vládě,“ připomněl. Dále zmínil, že se
sociálním demokratům příliš nelíbí odvolávání jejich nominantů z
čelných postů ve státních firmách a institucích. „Nesouhlasíme s tím
hlavně proto, že je to pokus o porušování služebního zákona, který byl
pracně schválen. Jde o destrukci fungující státní správy, toto je možné,
pouze pokud se odborník dopustí pochybení,“ uvedl Zimola a dodal, že nelze,
aby šlo o politické vyhazovy bez zdůvodnění.

Zatím se prý s ANO ale ještě nedostali na personální záležitosti a
Zimola nechce ani komentovat, jaké resorty by ČSSD chtěla do své správy.
„Nechci se bavit o tom, co je pouze hypotetické, po volebním debaklu se
chceme hlavně pokusit prosadit základní levicové body a priority,“ řekl.
Jestli o výsledku jednání rozhodnou členové ve vnitrostranickém referendu,
nechce ještě garantovat. „Nechci se k tomu zavazovat, ale chtěl bych,
abychom se o to v tak zásadní záležitosti určitě pokusili. Nebudu couvat
ze žádné přímé vnitrostranické demokracie,“ ujišťoval.

Vedení ANO ve středu po ČSSD požadovalo záruku, že by všech patnáct
sociálnědemokratických poslanců případnou vládu podpořilo. „Pokud bude
spolupráce s hnutím ANO potvrzena, neumím si představit, že by některý z
poslanců nebyl nakonec vůči straně loajální,“ reagoval Zimola. Jenže
například Bohuslav Sobotka v nedávném rozhovoru prohlásil, že bude
hlasovat proti takové vládní spolupráci. „Respektuji právo vyjádřit
názor ve vnitrostranickém hlasování, ale až bude přijato většinové
usnesení, musí být respektováno,“ zdůraznil.

Sobotka také prohlásil, že pro ČSSD by bylo nejlepší zůstat v opozici,
aby strana zregenerovala a nabrala zpět sílu. „V tom mu dávám za pravdu,
ale musím se ptát, kdo nás do té situace přivedl? Nebyl to náhodou Sobotka,
kdo dovedl stranu na hranici politické propasti?“ ptal se a dodal, že se s
Hamáčkem pokouší stranu restartovat a je více než pokrytecké, že někdo
takový jim vzkazuje, co by měli dělat. „Sám to mohl dělat celé funkční
období,“ uzavřel.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Do Polska umístí okolo šesti tisíc vojáků USA a NATO

Okolo šesti tisíc vojáků USA a NATO bude umístěno na polské území,
prohlásil ministr obrany země Antoni Macierewicz při vystoupení o prvním
roce práce vlády.

„Summit NATO měl historický význam. Bylo přijato rozhodnutí o umístění
celkově okolo 6 tisíc vojáků v Polsku," prohlásil Macierewicz během
vystoupení, které přenášela Polská televize.

Na posledním summitu NATO ve Varšavě bylo učiněno bezprecedentní
rozhodnutí o posílení východního křídla aliance. NATO se chystá už v
roce 2017 umístit v pobaltských zemí a Polsku čtyři mnohonárodní prapory.

Stálý představitel Ruska při NATO Alexandr Gruško prohlásil, že
rozhodnutí NATO mění země východní Evropy na prostor pro umísťování
vojenské infrastruktury, což do vztahů Ruska s nimi zavádí vojenský
rozměr.

Ministr zahraničních věcí Ruska Sergej Lavrov prohlásil, že Rusko se
nenechá zatahovat do konfrontace s USA, NATO a EU a může za jakýchkoli
podmínek zajistit bezpečnost jak země samé, tak i svých občanů.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Bělobrádek s humorem: U psychiatra jsem nebyl. Jsem pěkný člověk

Místopředseda vlády a předseda KDU-ČSL Pavel Bělobrádek odpovídal
prostřednictvím profilu na ParlamentníchListech.cz na dotazy čtenářů. Jak
mimo jiné uvedl, odpovídá sám, neboť ho to baví. Odmítl však také
čtenáře, který s ním chtěl diskutovat na bohoslužbě a pozval ho do své
poslanecké kanceláře.

„Pokud odchod od islámu – víry se trestá smrtí, to znamená, že
vyznávají jiného boha? Neboť přechod na křesťanství a vyznávání
stejného boha pak není odpadnutí od víry v Boha. Jak to mám chápat?“
ptá se čtenář. Zároveň vyjádřil své obavy z muslimské invaze. „Proč
nejsou násilím odsunutí muslimové z Evropy?“ pokračuje ve svém dotazu.

Bělobrádek odvětil, že co se týče prvního dotazu, je třeba se dotázat
odborníků na islámské právo. Na druhou část otázky odpověděl
následně: „Odsunuti být nemohou, pokud k tomu není právní nástroj.
Pokud jsou občané země, ta ho vyhostit nemůže. Neobčané jsou
vyhošťováni, pokud konají protiprávní činnost,“ řekl.

Celá otázka i s odpovědí je k přečtení ZDE

Bělobrádek následně odvrátil i útok čtenáře, který se ptal na jeho
normálnost. „Dobrý den pane Bělobrádku, předpokládal jsem, že jako
místopředseda vlády ČR máte alespoň elementární politickou a právní
gramotnost. Vaše odhodlání napsat dopis prezidentovi Ruska Putinovi ale i ty
minimální vědomosti v těchto oblastech naprosto popírá. Od které doby
může prezident kteréhokoli demokratického státu zasahovat do činnosti
soudům a orgánům v trestněprávním řízení? Jste vůbec normální?“
zeptal se čtenář v souvislosti s Bělobrádkovým dopisem Putinovi ohledně
vězněné ukrajinské letkyně Nadji Savčenkové.

„Pěkný den, od té doby, co má prezident právo udělit milost. Zda jsem
normální, to nevím, u psychiatra jsem nebyl. Ale vzhledem k tomu, že jsem
mimořádně pěkný člověk a elegantní tanečník, skromný a pokorný
egomaniak, pak možná normální nejsem,“ odvětil Bělobrádek.

Celá otázka i s odpovědí ZDE

Na stejné téma následovala i další otázka. Bělobrádek se v této věci
domnívá, že pokud bude dostatečně velký tlak, může to vzít v úvahu.
„Než si říci, že to nemá cenu a neudělat nic, je třeba udělat alespoň
něco. Spokojení většinou mlčí, ale to již dobře vím, oni potom volí,“
podotkl.

Celá otázka i s odpovědí ZDE

A řeč přišla i na Slovensko a na výsledek jejich parlamentních voleb. „Bude
velmi těžké, pokud ne přímo nemožné, sestavit rozumnou vládu. A to
kvůli roztříštěnosti parlamentu, kterou navíc umocňuje vzestup
nesystémových, protestních stran. Samozřejmě mě mrzí propad KDH a
zároveň úspěch extremistů,“ poznamenal k tomu Bělobrádek.

Celá otázka i s odpovědí ZDE

A co otázka Autonomního sociálního centra Klinika, které by mělo opustit
na příkaz Úřadu pro zastupování státu ve věcech majetkových budovu, v
níž sídlí? „Považujete za správný postup státních úředníků v
záležitosti Klinika?“ zeptal se čtenář. „Pokud někdo obsadí
neobývanou budovu, má na to právo pouze tehdy, když mu to majitel povolí.
Je na vlastníkovi, jak s majetkem nakládá, dodržuje-li právní předpisy,“
uvedl předseda lidovců ve své odpovědi.

Celá otázka i s odpovědí ZDE

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Britský oblíbenec Jana Čulíka dělá bugr: Na okamurovského tajemníka
Staníka by měl být vydán mezinárodní zatykač

Andrew Stroehlein, evropský ředitel pro média lidskoprávní organizace Human
Rights Watch, do světa rozšířil zprávu o tom, jak tajemník SPD Jaroslav
Staník posílal Židy, Romy či homosexuály do plynu. Z Velké Británie
přišla výzva na vydání mezinárodního zatykače na Staníka.

Tajemník hnutí Svoboda a přímá demokracie Jaroslav Staník na sebe před
pár dny upozornil velmi ostrým výrokem, který měl pronést na půdě
Poslanecké sněmovny. Končící ministryně práce a sociálních věcí
Michaela Marksová (ČSSD) prozradila, že Staník posílal Židy, Romy a
homosexuály do plynu. Staník to popíral a tvrdil, že si na nic takového
nepamatuje. Předseda SPD Okamura tajemníka hnutí hájil s tím, že
ministryně Marksová bývala ve sněmovně čas od času opilá, takže není
jisté, co vlastně slyšela.

Andrew Stroehlein, evropský ředitel pro média lidskoprávní organizace Human
Rights Watch, kterého rád cituje šéfredaktor Britských listů Jan Čulík,
však o slovech Marksové nepochybuje. O tom, jak se údajně Staník choval,
Stroehlein informoval v cizině. Netrvalo dlouho a dočkal se reakce.

Britský aktivista a novinář Paul Mason se na sociální síti twitter
rozčílil, od čeho existují mezinárodní zatykače, než od toho, aby lidé
jako Staník byli zajištěni a souzeni.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Jan Švejnar vysvětloval, proč americká média neměla ráda Trumpa. Sám
prý volil Clintonovou. A pokud jde o jeho prezidentskou kandidaturu u nás...

Hostem dnešních 20 minut Radiožurnálu byl ekonom a pedagog Jan Švejnar.
Hlavním tématem bylo zvolení Donalda Trumpa 45. americkým prezidentem.

Přiznal, že je výsledkem amerických prezidentských voleb překvapen,
protože průzkumy až na jeden naznačovaly, že vyhraje Clintonová. Nemyslí
si ale, že byly tyto průzkumy zfalšované. Podle jeho názoru mnoho lidí
nechce vyjevovat průzkumům své preference. Většina respondentů odmítne
odpovídat, a ti co odpovídají, tak nejsou náhodní respondenti. Čistá
odchylka může pak být větší, než se očekává.

Pro Trumpa bylo jen málo médií

Souhlasil s tvrzením, že většina médií začala sympatizovat s Clintonovou.
„Trump se mnoha médiím odcizil,“ uvedl s tím, že pro Trumpa bylo jen
několik málo médií, jako Fox News.

Proč tedy, když většina médií podporovala Clintonovou, nakonec vyhrál
Trump? Podle Švejnara sice mají média vliv, ale lidé nejsou ochotni zcela
jít tím směrem, který média ukazují. Mnozí se v rámci sociálních
sítí uchylují k jiným než tradičním médiím.

Také volební kampaň se přesunula z tradičních médií na sociální sítě.

Clintonová by byla víc předvídatelná

Švejnar přiznal, že volil Hillary Clintonovou. Orientoval se na
předvídatelnost. Clintonová by byla podle něj víc předvídatelná než
Donald Trump. Americký prezident má tak velkou moc, že by nepředvídatelnost
nepreferoval. Clintonová by podle něj byla bezpečnější pro celý svět
včetně Evropy a ČR.

Trump má republikánský celý Kongres, jak Sněmovnu reprezentantů, tak
Senát. Je otázka, zda dokáže efektivní strategií vládnutí tuto výhodu
využít, nebo bude na kordy se svými kolegy. „To je otázka za milion
dolarů,“ podotkl Švejnar.

Trump je podle něj velice chytrý podnikatel. Jestli se mu podaří stmelit
republikánskou stranu, bude mít velkou výhodu. Obama měl první dva roky
tuto výhodu taky, ale nevyužil ji.

Trump má státnické schopnosti

První povolební projev Trumpa byl prý mistrný. „Byl velmi smířlivý,
uznal svoji protivnici. Udělal první krok. Byl to tak velký obrat,
směřovalo to ke státnickosti,“ uvedl Švejnar.

Domnívá se, že Trump má státnické schopnosti. Je otázkou, jestli je
použije, nebo jestli bude dělat dál to, co dělal v kampani. Ať už vůči
Mexiku či vůči minoritám. „Jestli se zmírní, má obrovské možnosti,“
poznamenal Švejnar.

Z dosavadních Trumpových výroků vyplývá, že má vstřícnější vztah k
Putinovi než Clintonová. Jak daleko to povede, bude záležet na tom, jaké
bude mít poradce, kdo bude ministr obrany a ministr zahraničí. O tom, kdo
tyto posty obsadí, se zatím ale nic neví.

Na závěr pořadu se moderátorka Švejnara zeptala, zda bude kandidovat v
prezidentských volbách. Švejnar odpověděl rčením „nikdy neříkej nikdy“,
ale nyní prý o prezidentské kandidatuře neuvažuje.

Moderátorku také zajímal Švejnarův názor na prezidentského kandidáta
Michala Horáčka. Švejnar není proti němu, ani jej nepodporuje, protože jej
nezná.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Opozice: Nervozitu v nemocnicích zvyšují platy i přetěžování

Nervozita v nemocnicích se výrazně zvyšuje, jednou z příčin jsou i platy,
řekl ČTK bývalý ministr zdravotnictví a poslanec Leoš Heger (TOP 09) v
reakci na varování České lékařské komory (ČLK), že bez rychlého růstu
platů zdravotníci v nemocnicích nezůstanou. Podle člena sněmovního
zdravotního výboru Bohuslava Svobody (ODS) může být zvyšování platů
atraktivní, ale není tím hlavním. Lékaři odcházejí také kvůli
pracovním podmínkám, stresu a přetěžování, řekl ČTK.

Podle poslankyně Soni Markové (KSČM) je situace vážná zejména v
regionálních nemocnicích, kde musejí některá oddělení kvůli nedostatku
personálu omezovat provoz. Jedním z řešení je růst platů, řekla ČTK.

Nemocnice aktuálně hledají za pomoci inzerátů kolem 1000 lékařů. Kdyby
měly dodržovat zákoník práce a povolené přesčasy, musely by jich podle
prezidenta ČLK Milana Kubka hledat až 3000. ČLK vyzvala vládu k přijetí
krizového plánu na záchranu českého zdravotnictví. Premiér Bohuslav
Sobotka (ČSSD) slíbil, že se bude zdravotnictvím zabývat.

„Nervozita v nemocnicích se výrazně zvyšuje. Něco má na svědomí
současné ministerstvo a zrušení regulačních poplatků, které ubralo
zhruba čtyři miliardy korun. Ty by se teď hodily na růst platů,“ řekl
Heger. Podle něj jsou i objektivní příčiny napětí jako nákladnější
technologie a problémy s dodržováním povolených přesčasů.

ČLK, odbory, nemocnice i ministerstvo se shodly na plánu zvýšit do tří let
mzdy o 30 procent, vláda na to má zajistit peníze. Heger podotkl, že součet
nárůstu z let hospodářské krize 2011 až 2013 dává 20 procent. „Jestliže
teď není vláda schopná pokračovat v tom, aby se memorandum podepsané s
odbory naplnilo stoprocentně, tak to je velké selhání,“ řekl.

Pro splnění memoranda by nárůst měl být ještě o 15 až 20 procent. Heger
ale soudí, že i když vláda platy zvýší méně, odliv lékařů větší
nebude. Ne každý má povahu na to, jít pracovat do ciziny. V odchodech
lékařů vidí i výhodu, zkušenosti získané v cizině využijí po návratu
pro české pacienty.

Také Svoboda soudí, že odchodů lékařů do zahraničí zásadně nepřibude.
„Problém je spíše v tom, že odcházejí atestovaní lékaři z nemocnic do
privátu a v nemocnici zůstávají na malý úvazek nebo služby,“ řekl.
Lepší výdělek většina hledá v privátu, kde je práce klidnější. V
nemocnicích, zejména v chirurgických oborech, je velký stres. „Služby v
nemocnici sice vždy budou, ale přetížení a stres lze omezit tím, že bude
víc lékařů. Služeb pak nebudou mít tolik nebo mohou být služby na
smlouvu,“ řekl.

Podle Markové je nedostatek personálu v nemocnicích špatnou zprávou pro
pacienty. Řešení vidí v růstu finančního ohodnocení lékařského i
nelékařského personálu, ve zlepšení podmínek vzdělávání lékařů i
nelékařů a v racionalizaci poskytování zdravotní péče. Skutečná
řešení se podle ní ale léta odkládala. „Problémy se řešily
polovičatě nebo za pravicových vlád se dokonce zmenšovaly prostředky pro
zdravotnictví, což bylo smrtící,“ shrnula.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
"Sedí prase na Hradě, libuje si v úřadě." Co chcete od společnosti, která
tomu tleská! Čechokanaďan Jírovec ukazuje v zásadní věci na
Schwarzenberga

ROZHOVOR Přirovnávat někoho k někomu je nebezpečné, to víme již ze
Švejka. Rozdíl mezi Milošem Zemanem a Donaldem Trumpem je v tom, že Zeman
nemá moc, ale má názor. Trump k moci nastupuje a pak se teprve ukáže.
Spojuje je to, že zatím nerozpoutali žádnou válku. Když to vydrží, bude
vše ostatní nepodstatné. Takto hovoří krajan z Kanady, biolog a občasný
komentátor ParlamentníchListů.cz Jiří Jírovec.

Jak se změní současné Spojené státy americké za prezidentování Donalda
Trumpa? Trump udělal slib, kterým může změnit svět. Jde o možné
sblížení s Ruskem. Pokud najde společnou řeč s Vladimirem Putinem, budou
oslabeni pitomci, kteří ve štábech NATO modernizují plány na válku s
Ruskem. Ve filmu Ostře sledované vlaky je scéna, kdy se Vlastimil Brodský
snaží vysvětlit Václavu Neckářovi smysl Vůdcových manévrů. Pokaždé
dostane novou otázku: „Ale proč?“ A tak diskusi nakonec utne výrokem: „Protože
Vůdce to tak chce!“ Ve světě jsou války, které chtějí vůdcové a Trump
by je mohl nechtít. Trump je obchodník a jistě si stačil všimnout, že se
svět dávno nedobývá válkami, ale penězi a půjčkami, které vytvářejí
dluhovou závislost. Ví, že USA nebyly schopny vyhrát po roce 1945 žádnou
válku. Ví, že zbrojení umrtvuje obrovské množství kapitálu, který pak
chybí jinde. Jako mírotvůrce bude mít Trump omezený manévrovací prostor,
protože nemůže příliš rychle omezit výdaje USA na zbrojení. Má ale v
záloze NATO, které bude nutit, aby se podílelo na financování nákladů na
své udržování. Pokud dojde ke zmírnění napětí vůči Rusku, budou se
občané Evropské unie oprávněně ptát, proč by měli vyhazovat peníze na
zbrojení. Barack Obama v tomto směru nic neudělal a tak zatím Bohuslavu
Sobotkovi a jiným procházejí sliby, že do určité doby rozpočet na obranu
zvýší na ona dvě procenta hrubého domácího produktu. Ve hře je i Sýrie.
Bylo krásné podporovat umírněnou opozici proti Bašáru Asadovi, ale
postupem času se všechno vymklo z rukou a tak je válku nutné ukončit bez
trvání na politických změnách v syrské vládě. Nějakých devět
miliónů uprchlíků je příliš velká daň za pokus o Asadovo odstranění.
Podaří-li se Trumpovi odejít z Afghánistánu a Iráku, může tím napravit
to, co tam po Georgovi Bushovi natropil stejně neschopný Obama.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Tejc bude kandidovat na místopředsedu ČSSD, potvrdila konference

Poslanec Jeroným Tejc bude příští rok v březnu kandidovat na celostátním
sjezdu ČSSD na prvního místopředsedu. Konference delegátů ČSSD
Brno-město dnes podpořila týden starou nominaci Městského výkonného
výboru ČSSD v Brně. Funkci předsedy strany by měl podle brněnského
výkonného výboru obhajovat Bohuslav Sobotka. Premiér už dříve prohlásil,
že ve funkci prvního místopředsedy podpoří i do dalšího období Milana
Chovance a že v Tejce nemá důvěru.

Tejcovu nominaci podpořilo 142 delegátů ze 146 přítomných. „Jsem rád,
že mám podporu brněnské organizace. Nikdy ale žádnou nominaci
nepřeceňuji, ani nepodceňuji. Rozhodne sjezd v tajném hlasování,“ řekl
ČTK Tejc. Doplnil, že respektuje Sobotkovo vyjádření podpořit Chovance.
„Když se mi nepovedlo přesvědčit předsedu, budu se snažit přesvědčit
delegáty na sjezdu, kteří budou mít rozhodnutí v rukou,“ uvedl Tejc. Se
Sobotkou by neměl problém spolupracovat. „Politiku jsem nikdy nebral osobně
a neútočil jsem na žádného z kolegů. Myslím, že jsme schopní se
domluvit na prioritách ČSSD. Koneckonců, premiér Sobotka se za poslední
týden přiklonil k řadě názorů, které jsem prezentoval, takže věřím,
že jsme schopní najít společnou řeč,“ dodal Tejc.

Sobotka nedávno řekl, že čekal, že ho Tejc vyzve na souboj o předsednickou
funkci. Tejc ale na předsedu kandidovat nechce. „Poslední týdny mě řada
členů sociální demokracie vyzvala, abych na předsedu kandidoval. Vážím
si toho, ale nemohl jsem to přijmout. Kdybych uspěl jako předseda, znamenalo
by to pravděpodobně pád vlády šest měsíců před volbami. Nedovedu si
představit, že by předseda a premiér neobhájil svou funkci,“ řekl Tejc.
Dodal, že by to přinejmenším zavedlo ČSSD do krize, ze které by se strana
do voleb nemusela vymanit.

Sobotka spolupráci s Tejcem odmítá

Sobotka s Tejcem spolupráci odmítl a uvedl, že mezi předsedou a prvním
místopředsedou strany musí vládnout „elementární porozumění a
elementární shoda ve směřování strany“. U Tejce to necítí. Veřejným
vystupováním podle něj Tejc v posledních týdnech stranu poškodil.

Tejc uvedl, že je ČSSD v krizi, a vedení, které vybral Sobotka, nezvrátilo
slabý volební výsledek ve sněmovních volbách. V říjnových krajských
volbách strana znovu zaznamenala propad. Podle Tejce potřebuje strana změnu.
„Měli bychom upustit od témat, která jsou možná pro někoho podstatná,
ale netrápí většinu lidí. Program sociální demokracie by měl být
postaven na solidaritě s odpovědnými lidmi, rovnosti příležitostí pro
děti a spravedlivých daních,“ řekl Tejc.

Chce například výrazně podpořit lidi, kteří se o sebe nemohou starat ze
zdravotních nebo jiných objektivních důvodů. „Pomoc si zaslouží
pracující za nízké mzdy a přísnější bychom měli být na ty, kteří
chtějí od společnosti jen brát,“ zdůraznil Tejc. Také chce motivovat
firmy k investicím do kvalifikovaných a nadprůměrně honorovaných
pracovních míst, posílit ochranu spotřebitele nebo přiblížit důchod k
průměrné mzdě. „Dnešních 40 procent nestačí,“ dodal Tejc.

Tejc soupeřil s Chovancem už loni a prohrál. Bývalému brněnskému
předsedovi strany a předsedovi poslaneckého klubu sociální demokracie
uškodilo, že se účastnil po sněmovních volbách v říjnu 2013 tajné
schůzky některých členů vedení ČSSD s prezidentem Milošem Zemanem v
Lánech. Po ní se část vedení strany postavila proti Sobotkovi a pokusila se
ho odstavit od vyjednávání o vládě. Sobotka pozici uhájil, Tejc a další
opustili funkce ve vedení strany. Z účastníků lánské schůzky je ve
vedení ČSSD pouze Chovanec.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Premiér: Zapomínání usnadňuje opakování chyb z minulosti

Historie má tendenci se opakovat a zapomínání s nevzdělaností opakování
chyb usnadňují, varoval premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD). Uvedl to dnes při
slavnostním zahájení 12. ročníku projektu Příběhy bezpráví, který má
nastupující generaci přiblížit osudy těch, kteří byli komunistickým
režimem perzekvováni. Zprávu přinesla ČTK.

„Příběhy bezpráví ukazují, kolik lidské odvahy je potřeba, aby
zvítězila alespoň v některých případech spravedlnost nad zvůlí a
svoboda nad nedemokratickým tažením,“ řekl předseda vlády. Podle něj k
pronásledování komunistickým režimem stačilo odlišné politické
smýšlení „nebo jen to, že vás někdo z vlastních zištných důvodů
jednoduše udal“, dodal Sobotka.

Při zahájení byly uděleny ceny Příběhů bezpráví, letos věnované
památce faráře Josefa Toufara, který zemřel v komunistickém žaláři na
následky mučení. In memoriam ocenění obdržel páter Ondřej, představený
sokolovského kláštera, občanským jménem Karel Frgal. Strávil 11 let ve
vězení za to, že v klášteře ukrýval pronásledovaného kněze a nechal v
něm přenocovat dva studenty, kteří se chystali emigrovat.

Ve školách budou promítány filmy o poválečnému odsunu Němců

Dalším oceněným byl Jiří Světlík z Plzně, který byl odsouzen na 20 let
za velezradu kvůli tomu, že pomáhal vězňům v lágrech na Slavkovsku. „Dělal
jsem to, co jsem dělat ne mohl, ale musel,“ uvedl Světlík s tím, že se
zachoval v duchu skautského slibu. Většinu času strávil v uranových dolech
na Jáchymovsku. Podobný osud měl učitel František Teplý z Dolní Rovně na
Pardubicku, který byl odsouzen na 14 let za protistátní činnost.

Oceněné vybírali sami studenti „z lidí, o kterých jsme 40 let nevěděli“,
uvedla slovenská herečka a politička Magda Vášáryová, která jednu z cen
předávala. Ministr kultury Daniel Herman (KDU-ČSL) pak připomenul, že
komunistický režim pronásledoval statisíce lidí, ale že příběhy
konkrétních osob těmto číslům dávají konkrétní rozměr. Potlesku se
dočkal i Ukrajinec Hennadij Afanasjev, který strávil dva roky v ruském
vězení pro nesouhlas s ruskou anexí Krymu.

Letošní ročník projektu má seznámit žáky a studenty s příběhy lidí,
kteří byli přinuceni v minulém století z různých důvodů opustit své
domovy. Ve školách budou promítány filmy o poválečnému odsunu Němců,
přesídlování a internaci řeholníků, provokacích komunistické tajné
policie vůči těm, kteří chtěli odejít do zahraničí, a o budování
hranice z ostnatých drátů.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Do zákona o reintegraci Donbasu byla doplněna otázka „navrácení“ Krymu
Ukrajině

Výbor ukrajinské Nejvyšší rady pro otázky národní bezpečnosti a obrany
zahrnul do textu návrhu zákona o reintegraci Donbasu otázku u „navrácení“
Krymu Ukrajině.

„Zákon byl prezidentem navržen s konkrétním cílem: osvobodit dočasně
okupované území Donbasu za použití ukrajinských ozbrojených sil. Bude
vytvořen operační štáb apod. Politicky ale nesmíme zapomenout na Krym a
Sevastopol, proto byly doplněny do každého odstavce," cituje RIA Novosti
předsedu výboru Sergije Pašinského.

Jak se uvádí, v návrhu zákona stojí, že Kyjev neuznává žádné doklady
vydané na území Doněcké a Luhanské oblasti, kterou Ukrajina nekontroluje,
a na Krymu.

Ze své strany poslanec frakce Blok Petra Porošenka Ivan Vinnyk uvedl, že do
textu návrhu zákona nebyl zahrnut dodatek o zpřetrhání diplomatických
vazeb s Ruskem. Podle něj se jedná o kompetenci ministra zahraničí Pavla
Klimkina.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Praha 8 plánuje změnu v příměstských linkách hromadné dopravy

Městská část Praha 8 se snaží prosadit změnu v trase příměstských
autobusů, které stále využívají dopravně zatíženou Ďáblickou ulicí.
Autobusy tak každý den nabírají zpoždění a obyvatelé si stěžují na
hluk.

Tato změna by se týkala hlavně linky 349, která by podle plánu mohla
využít v úseku Třebenická – Skládka Ďáblice dálnici D8. Zde by
autobusy nikoho neobtěžovaly a mohly by se vyhnout i nepříjemnému
zpoždění. Trasa je sice o několik málo kilometrů delší, ale i tak by se
změna velmi vyplatila.

Vyšlo by se tak vstříc i požadavkům občanů, kteří se stěžují na
škodlivé zplodiny a hluk, které autobusy vydávají. Proto tedy požadují
snížení počtu příměstských autobusových linek projíždějících
Ďáblicemi.

Další plánovanou změnou by mělo být obnovení zastávky Ďáblický
hřbitov, které si přejí občané Prahy 8. Požadavek na obnovu plně
podporuje kromě občanů i Městská část Praha – Ďáblice. Konkrétně
jde o zastávku pro linky číslo 348 a 369. Obnova by výrazně pomohla
místním občanům. Zřízením zastávky by se zlepšila dostupnost této
lokality pro místní obyvatele.

„Prosazujeme odklon autobusové linky číslo 349 z Ďáblické ulice,
protože víme, že tato komunikace je silně přetížená. Tato linka by mohla
využívat v úseku Třebenická – Skládka Ďáblice dálnici D8, protože by
tak nezatěžovala obydlená území Ďáblic. Tato změna trasy linky by vedla
jen k malému nárůstu počtu kilometrů, které musí autobusy ujet.
Podporujeme také znovuobnovení zastávky Ďáblický hřbitov pro
příměstské autobusové linky číslo 348 a 369, aby se vyšlo vstříc
požadavku místních občanů na lepší dopravní obslužnost této lokality,“
uvedl radní pro dopravu Prahy 8 Karel Šašek.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Britský novinář, který prý popíjel se Zemanem whisky, o něm promluvil v
rádiu. Také o ruských špionech a jejich hlavním městě

Hostem dnešního vydání pořadu Dvacet minut Radiožurnálu byl novinář
týdeníku The Economist Edward Lucas. S moderátorem Petrem Dudkem spolu
hovořili o Rusku, špionáži, budoucnosti Evropy a jejím možném konci i o
britském referendu.

Podle Lucase se Rusko zajímá především o země velké a sousední. Podotkl
však, že Rusko nevnímá schengenský prostor jako různé země, spíše jako
jeden zpravodajský zájem. „Ruská hrozba je trvalá.“

Sověti podle Lucase dříve předstírali, že jsou jiné národnosti, aby
získávali informace od svých zdrojů. Pro Rusy je však mnohem snazší
operovat na Západě, jelikož mohou z Ruska volně vyjíždět do Evropy.

Bojovat proti ruské špionáži lze skrze stíhání ruských špionů. Je
nutné je hlavně nenechat uniknout. „Dokud nemáte odstrašující příklad,
budou lidé s ruskými agenty spolupracovat, protože je to lukrativní.“

„Myslím, že nejoblíbenější zemí pro ně je Rakousko,“ řekl Lucas s
tím, že Rakousko se nikdy o špionáž nezajímalo, tudíž je Vídeň
hlavním městem ruských špionů.

„Já jsem prezidentem Zemanem a jeho postojem k Rusku velice zklamán a nejen
tím, takže si nemyslím, že je v pozici, aby lidem říkal, ať mu
důvěřují,“ řekl Lucas a dodal, že problém jsou především jeho
postoje ke Krymu, Ukrajině a migrační krizi.

Od prezidenta očekával více, jelikož si jej pamatoval ještě z
prognostického ústavu z 80. let. „Byl u mě i na návštěvě, popíjeli
jsme spolu whisky. Doufal jsem, že ho čeká velká politická kariéra,“
řekl a dodal, že ho prezident velmi zklamal.

„Nemyslím, že by Donald Trump věřil v cokoliv jiného, než je Donald
Trump,“ řekl Lucas na otázku, zda by Trump vytvořil dobrý vztah s
Vladimirem Putinem. Dokázal však zatím jen rozebrat politický systém a
lidé jej mají rádi proto, že se vymezuje vůči stejným věcem jako
veřejnost. „Jaký by byl jako prezident? Doufám, že se to nikdy nedozvíme.“

„Evropa jako vzor a model lidskosti padá,“ řekl Lucas a dodal, že má
velký strach o liberální svět. „Anne Applebaumová má úplnou pravdu, co
se týče voleb,“ podotkl o jejích obavách ohledně toho, že jsme jen
několik parlamentních voleb od toho, abychom se zcela vzdali našich hodnot.

Podle Lucase je referendum o vystoupení Británie z Evropské unie zcela
nevhodným řešením. Otázka vystoupení či setrvání v EU by neměla být
řešena skrze referendum, ale přímo v parlamentu.

V boji proti ruské propagandě skrze proruská média má Lucas jednu zásadní
radu. „Nemusíme je číst.“ Zároveň podotkl, že práce v takových
médiích není začátek novinářské kariéry, ale její předčasný konec.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Dienstbier a Pelikán v akci. Dávají děti homosexuálům

Z per ministra pro lidská práva Jiřího Dienstbiera (ČSSD) a ministra
spravedlnosti Roberta Pelikána (ANO) vznikla novela zákona o registrovaném
partnerství homosexuálů, která se týká i jejich dětí. O chystaném
zákoně informuje dnešní MF Dnes.

Gayové a lesby mají díky této novele naději, že budou své děti
vychovávat v plnoprávné rodině. „Novela umožní, aby si v rámci
registrovaného partnerství partner či partnerka osvojili dítě svého
partnera či partnerky,“ uvedla náměstkyně ministra Dienstbiera Martina
Štěpánková s tím, že novela nemá podporu některé ze stran jako celku,
ale má podporu mezi poslanci napříč partajemi.

Česko by se schválením této novely přidalo k patnáctce zemí Evropské
unie, která tento druh adopce již umožňuje.

Děti touto novelou získají případně nárok na výživné či v případě
úmrtí jednoho z rodičů nárok na sirotčí důchod. Podle poslankyně ANO
Radky Maxové se v Česku jedná zhruba o tisícovku dětí.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Tisíce lidí vyšly na mítink v Berlíně proti politice Merkelové

Několik set lidí se účastní v sobotu v Berlíně mítinku proti politice
kancléřky Angely Merkelové, oznámil zpravodaj RIA Novosti z místa události.
Podle údajů policie se mítinku účastní 2,5 tisíce lidí.

Akce probíhá na náměstí u centrálního nádraží. Na samotném nádraží,
na nástupištích a u východů hlídkují ozbrojené policisté.

„Ještě asi tisíc lidí se účastní protimítinku na druhé straně budovy",
sdělil RIA Novosti oficiální mluvčí berlínské policie.

Mítinku se účastní představitelé opozičních politických stran, mj.
pravicové Alternativy pro Německo, kteří mají v rukou vlajky SRN, a také
hnutí Pegida — společenského protiislámského hnutí. Skandují: „Merkelová
musí odstoupit!", „Ne šaríji v Německu!", a „Politici odcházejí —
lid zůstává".

Akce je načasována na volby do parlamentů (zemských sněmů) tří
spolkových zemí — Bádenska-Württemberska, Porýní-Falce a Saska-Anhaltska,
které se mají konat 13. března. Podobný mítink se plánuje 13. března ve
Stuttgartu.

Migrační politika Merkelové způsobila vážné rozdělení v německé
společnosti a stala se předmětem ostré kritiky jak ze strany opozice, tak i
stoupenců kancléřky ve vládnoucí koalici. Němečtí voliči stále méně
důvěřují Merkelové: podle výsledků průzkumů veřejného mínění,
přes 80 procent Němců se domnívá, že její vláda ztratila kontrolu nad
situací s uprchlíky.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Slovenská opozice navrhla uznat Krym za součást Ruska

Na Slovensku se vyslovila jedna opoziční strana a řada nezávislých
poslanců pro uznání zákonnosti nového sjednocení Krymu s Ruskem, oznámil
list Izvestija.

Vedoucí tiskové služby Lidové strany Naše Slovensko Milan Uhrík mj.
podotkl, že je třeba respektovat projev vůle obyvatel Krymu.

Nezávislý poslanec Peter Marček také podpořil uznání poloostrova za
součást Ruska. Hodlá předložit tuto otázku ke hlasování v parlamentu.
Podle jeho názoru se stal Krym ruským v souladu s mezinárodním právem.
Referendum uspořádané na poloostrově v roce 2014 odrazilo podle názoru
poslance vůli většiny obyvatel tohoto regionu.

„Pro mne je to nesporná věc. Věřím, že můj názor sdílí mnoho
slovenských občanů. Krym byl součástí Ruska. Poloostrov předal Ukrajině
Nikita Chruščov v roce 1954, kdy byla Ukrajina součástí SSSR. Kromě toho,
k novému sjednocení v roce 2014 došlo podle výsledků referenda. Moskva má
na to plné právo", zdůraznil Marček.

Podle názoru stálého zástupce Krymu při prezidentovi Georgije Muradova
neuznání Evropskou unií poloostrova za součást Ruska zpochybňuje jeho
územní celistvost.

„To je nepřijatelné. Obyvatelé Krymu se jednou provždy vyslovili v
referendu o dalším osudu poloostrova. Věřím, že na nátlak evropského
veřejného mínění se bude postupně měnit také pozice Kyjeva v krymské
otázce", uvádí list slova Muradova.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Trump prohlásil, kdo jsou nejodvážnější vojáci na světě

Prezident USA Donald Trump prohlásil, že „ani diktátor, ani režim nebo
národ nemá podceňovat odhodlanost „Američanů, kteří jsou
nejodvážnějšími vojáky na světě.“

Trump přicestoval v neděli na americkou základnu Yokota nedaleko Tokia.

Americký prezident poděkoval ve svém projevu vojákům za jejich službu a
zdůraznil význam základny Yokota pro japonsko-americkou spolupráci a
zajištění míru a stability v regionu a na světě.

Prezident USA zdůraznil, že země „nikdy nepoklekne, neustoupí a
nezakolísá, pokud jde o obranu svého národa, své svobody." „Ani diktátor,
ani režim nebo národ nesmí podcenit odhodlanost USA. Čas od času jsme byli
v minulosti podceněni. Ale nebylo to pak pro ně moc příjemné, že ano?"
dodal Trump.

Trump navštěvuje Japonsko v rámci svého asijského turné. Po Japonsku má
zavítat 6-7. listopadu do Jižní Koreje, ve středu přijde do Číny, a 10.
listopadu se americký prezident vydá do Vietnamu, kde se zúčastní fóra
APEC. Své turné má ukončit 12-14. listopadu na Filipínách.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Facebook oznámil, že dává Trumpovi ban: „Budeme prezidentovy příspěvky
deprioritizovat“

Od tohoto oznámení zažila oficiální Trumpova Facebooková stránka 45
procentní pokles celkových reakcí, kdy to spadlo z více než 4,7 milionu
reakcí na přibližně 2,6 milionu reakcí, hlásí Breitbart.

Průměrné reakce na prezidentovy Facebookové příspěvky spadly o 38 procent,
ze 71 228 průměrných reakcí na 44 465 průměrných reakcí.

Počty Trumpových příspěvků na Facebook neklesly.

Než se algoritmus změnil, měl Trump 67 příspěvků za 13 dnů, aniž by mu
klesaly reakce.

Trump vystavoval zhruba tím samým tempem v těch 13 dnech od z měny, ale
zažil pokles sledovanosti, jak ukazuje graf od Breitbart výše.

V porovnání Demokratickým politickými figurami jako Elizabeth Warren a
Bernie Sanders, postihl Trumpa největší úder.

Je důležité si všimnout, že ač Sanders a Warren také zažili pokles
sledovanosti, tak dopad byl nesrovnatelný, neboť ti měli v porovnání s
Trumpem dost malou sledovanost.

Když se na to ptal Breitbart, tak Facebook uznal, že změna algoritmu mohla
způsobit pokles a poukázali na svůj příspěvek s oznámením.

„Stránky mohou zažít pokles svého dosahu, času sledovanosti videí a
referenčního provozu,“ píše se v oznámení. „Dopad se bude lišit pro
stránku od stránky, což bude záviset na faktorech, jako je typ obsahu,
který produkují, a tom, jak s tím lidé interagují.“

Po Trumpově zvolení obviňovala média, politici i samotní zaměstnanci
Facebook z toho, že napomáhal prezidentovi ke zvolení tím, že nebránil
šíření falešných zpráv.

Demokratická senátorka Dianne Feinstein o této platformě řekla: „Vy jste
tyhle platformy vytvořil i a ty byly teď zneužity, a jste to vy, kdo s tím
musí něco udělat, nebo to uděláme my,“ referoval Wired.

A Facebook teď tyto změny dělá. Zuckerberg ve svém příspěvku uvedl: „V
roce 2018 se soustředíme na to, aby Facebook nebyl jen zábavný, nýbrž aby
byl také dobrý pro lidi i pro společnost. Děláme to tak, že podněcujeme
smysluplná spojení mezi lidmi, místo aby tito jen pasivně konzumovali obsah.“

Dodal: „Udělali jsme změny, které snížily čas strávený na Facebooku o
zhruba 50 milionů hodin každý rok.“

Teď, když byl šéfem Trumpovy kampaně pro volby 2020 jmenován Brad Parscale,
lze očekávat, že bude-li Trumpova sledovanost dále klesat, tak může
Facebook čekat, že mu vrátí úder.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Šojgu řekl, čemu se podobá ruská armáda

Máme vlastní „Young Army". A to vše je armáda naší země," prohlásil
Šojgu na ceremoniálu vyznamenání autorů písniček v rámci všeruské
vokální soutěže Novaja Zvězda (Nová Hvězda).

Ministr řekl, že jeho úřad nehodlá konkurovat jiným hudebním soutěžím,
včetně televizním.

„Ruská armáda nemá konkurenty. Dnes jste se zapojili do tohoto výborného
kolektivu, který vás poslouchá a slyší, který si váží vašeho nadání
a doufá, že vás spatří na našich pódiích, ve vojenských posádkách,
že vás uvidí armáda a loďstvo," vysvětlil Šojgu.

Ministr zdůraznil, že soutěž ukázala, jak bohaté je Rusko na talentované
básníky a hudební skladatele.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Mladí uprchlíci. V Německu dostanou eura, cestují za ně po Evropě a „machrují“
na síti

Drahé značkové oblečení, na nohách značkové boty Nike, gangsterský rap,
drogy a vysávání sociálních dávek hned v několika státech. V Evropě se
postupně formuje subkultura mladých imigrantů, kteří se nechystají
začlenit do společnosti. Místo toho zneužívají štědrost sociálních
systémů takových zemí, jako je například Německo, napsal německý Die
Welt, na který upozorňují ParlamentneListy.sk.

V Evropě vyrůstá generace mladých cizinců – přistěhovalců, kteří si
uvědomili, že na to, aby měli pohodlný život, se nemusejí nutně začlenit
do společnosti, najít si práci nebo respektovat pravidla země, kterou
dočasně vyměnili za svůj domov. Taktika skupiny imigrantů je jasná a
inspirace v západní hiphopové popkultuře očividná. Poté, co dostanou
finanční dotaci od Německa, cestují po celé Evropě a Facebook zaplavují
množstvím fotek, na kterých si pořádně vyhazují z kopýtka a vypadají,
jako by z oka vypadli svým západním raperským vzorům.

Imigrantská Evropa v pubertě

Mladiství cizinci, teenageři, dostávají od Německa množství výhod, v
první řadě hlavně finančních. Německé úřady tuto specifickou skupinku
„puberťáků“ většinou neudrží na jednom místě a mnohdy se jako
moderní nomádi pohybují z jednoho utečeneckého centra do druhého.

Hranice Německa pro ně často nic neznamenají a často se díky bohatému „kapesnému“
pouštějí na celoevropský „road trip“. Mladíci se například z Německa
vydají do Paříže, odkud putují do švédského Malmö a potom zpět do
německých měst. Většinou jde o občany ze severní Afriky.

Německý web Die Welt upozorňuje, že tyto skupinky zneužívají německou
pohostinnost, pak se často uchylují k páchání kriminálních činů, či
dokonce k sexuálnímu obtěžování a k výtržnostem, dokud je vláda
nedeportuje zpět do jejich rodiště.

Moderní nomádi kšeftující s kokainem

Skupinky mladých „gangsterů“ z Blízkého východu nebo ze severní Afriky
své „tripy“ rádi zvěčňují na sociálních sítích. Zvláště
facebookově činná byly skupinka Maročanů, kteří přišli do centra
určeného pro imigranty „bez doprovodu“ minulý rok. Pracovník v azylovém
centru David Seeger má na skupinku cizinců nepříjemné vzpomínky. Podle
jeho slov přišli z Barcelony, prodávali drogy, zastrašovali personál centra,
bili strážníky a dva dokonce obvinili z krádeže. Jeden ze Seegerových
kolegů popsal klasický den člena takového „gangu“. „Šli ven získat
kokain, když se vrátili, zmlátili strážníky centra a šli do postele,“
prozradil. Na skupinu si posvítila i policie. Mnoho z nich se rozlezlo po celé
Evropě.

Jeden ze zaměstnanců potom Maročany sledoval přes jejich facebookové účty.
Díky sociální síti se dozvěděl, že si v Evropě udělali pořádný
výlet. Jejich fotoalba připomínala něco mezi školním výletem a jakousi
pubertální skupinkou „gangsterů“ silně se inspirujících hiphopovou
západní módou. Na fotkách se mladíci předvádějí s novými
nablýskanými hodinkami na rukou, pózují na kapotě německého policejního
auta nebo si užívají na party na diskotéce.

Tato skupinka zveřejňuje na sociální síti fotky z celé Evropy. Jednou z
„nejreprezentativnějších“ fotek je snímek, kde dva cizinci sedí na
posteli obklopení padesátieurovými bankovkami a ukazují při tom vztyčené
prostředníčky. Jeden z cizinců žije nyní ve Švédsku a zaměstnanci
centra se s pomocí facebookového účtu podařilo zjistit, že nebyl
neplnoletý, jak tvrdil, ale že mu už bylo 20 let.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Valné shromáždění OSN projedná ukrajinskou rezoluci o Krymu

Ukrajinský návrh rezoluce o Krymu bude předložen k projednání Valnému
shromáždění OSN. Dokument, který vyzývá k mezinárodnímu monitorování
situace v oblasti lidských práv na poloostrově, schválil v úterý Třetí
výbor VS OSN pro sociální, humanitární a kulturní otázky.

Hlasování se zúčastnily ne všechny členské země OSN. Návrh podpořilo
73 států, 23 zemí bylo proti, a dalších 76 se hlasování zdrželo. Návrh
podpořila většina evropských zemí a USA, proti hlasovaly Rusko, Čína,
Srbsko, Arménie, Kuba, Indie, Kazachstán a další.

Ruská federace se vyzývá k tomu, aby „zajistila náležitý volný
přístup" na Krym pro mezinárodní mise a nevládní organizace ochránců
lidských práv", když „uznává, že mezinárodní přítomnost na Krymu má
prvořadý význam pro zabránění dalšímu zhoršení situace".

Návrh celkem odsuzuje „omezení lidských práv a diskriminační opatření
a praxi vůči obyvatelům Krymu" včetně „Krymských Tatarů, a také
Ukrajinců a příslušníků jiných etnických a náboženských skupin".

Kdy návrh předkládal, náměstek ministra zahraničí Ukrajiny Serhij Kyslyca
řekl, že „rezoluce je diplomatickým, politickým a legálním mechanismem,
jimž zajišťuje Ukrajina plnění svých závazků jakožto stát, který
využívá nástrojů mezinárodního práva a mezinárodních organizací".

Ředitel departamentu pro humanitární spolupráci a lidská práva MZV RF
Anatolij Viktorov označil ukrajinský návrh za „neužitečný propagační
leták". Návrh rezoluce nemá podle jeho slov „nic společného ani s
reálnou situací na Krymu, ani s názory a zájmy obyvatel tohoto poloostrova".

„Tentokrát se stal ruský Krym terčem skupiny států, které si
přivlastnily právo rozhodovat, co bude lépe pro obyvatele té či oné země",
řekl Viktorov.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Castro byl hrdina. Evropská komise stojí za Junckerem, zjistil zpravodaj ČT

„Evropská komise si plně stojí za tím, že její předseda Juncker nazval
Fidela Castra ‚hrdinou pro mnohé‘, a považuje vyjádření za vyvážené,“
zkonstatoval na svém Twitteru zpravodaj ČT24 Bohumil Vostal.

Kondolence předsedy Evropské komise Jeana-Clauda Junckera, který zesnulého
kubánského vůdce nazval hrdinou, překvapila o víkendu mnohé politiky a
vyvolala vlnu nesouhlasu. Zastal se jej však jeho mluvčí Margaritis Schinas,
který mimo jiné odvětil, že v Česku vnímáme Castra příliš úzce.

„Nesouhlasím, že to prohlášení bylo nevyvážené. Když vkráčíte na
toto teritorium, děláte to z globálního pohledu, ne z velmi úzkého pohledu
reality, kterou jste vyjádřili,“ informuje o Schinasově slovech server
iDnes.cz. Reagoval tak právě na Vostalův dotaz v souvislosti s podporou
sovětské invaze do Československa.

To již ostatně připomněl i ministr zahraničí Lubomír Zaorálek. „Možná
někdy Fidel Castro bojoval za svobodu. Ale já jsem nikdy nemohl zapomenout,
že když jsme my v roce 1968 také bojovali za kus svobody, Fidel Castro
podpořil Sovětský svaz a invazi vojsk Varšavské smlouvy do Československa,“
sdělil Zaorálek v minulých dnech ČTK.

Jak uvádí server iDnes.cz, za smířlivý postoj vůči Castrovi byli
kritizováni i kanadský premiér Justin Trudeau a lídr britských labouristů
Jeremy Corbyn. : Psali jsme: : : : : Berwid-Buquoy (KDU-ČSL): Fidel Castro aneb
Konec masového vraha... : : : : Takové trošku nekorektní srovnání: Fidel
Castro a Augusto Pinochet : : : : Úplně jiný pohled na Fidela Castra. Martin
Koller dal k dobru i příběh o předražené americké lodi, ze které má
svět legraci : : : : Odborník promluvil? Ivan Pilip v ČT předpověděl
další vývoj na Kubě

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Bolestivá chyba: íránský ministr zahraničí varoval USA před výstoupením
z jaderné dohody

Při jednání o americké politice před Společným obecným plánem akcí (JCPOA)
íránský ministr zahraničních věcí Mohammad Džavád Zaríf prohlásil,
že americký prezident Donald Trump, který silně vystupuje proti dohodě,
vždy vystupoval pro „likvidaci JCPOA“.

Íránský ministr zahraničních věcí varoval Spojené státy před „bolestivou
chybou" — vystoupením z jaderné dohody z roku 2015.

„Při zvažování toho, co bylo předpokládáno v JCPOA na poli výzkumu a
vývoje a pokračování Íránu ve vývoji mírového jaderného programu,
když USA udělají tu chybu, že vystoupí z JCPOA, tak to pro Američany bude
konečná bolestivá chyba," řekl Zaríf reportérům.

Trump opakovaně dohodu označoval za „nejhorší a nejjednostrannější
transakci, kterou Washington kdy udělal", Zaríf zdůraznil, že Írán je
připraven k různým scénářům.

„JCPOA počítá s tím, co bude Írán dělat v případě, že nebude moci
získat (z dohody) ekonomické výhody," dodal Zaríf.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Ruské ministerstvo obrany informovalo o brzkém osvobození západního břehu
Eufratu od IS

V nejbližším čase bude západní břeh Eufratu plně osvobozen, což
umožní naprosté rozdrcení zbylých příslušníků Islámského státu (organizace
zakázaná v Rusku) na východě Sýrie, prohlásili na ruském ministerstvu
obrany.

Po osvobození města Al Bukemal pronásleduje vládní armáda za podpory
ruského letectva teroristy v údolí Eufratu a útočí podél jeho západního
břehu.

ednotky syrské armády pod velením generála Hasana Suhela osvobodily během
24 hodin od IS osadu El Kraja.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Ten ksindl ze 168 hodin... Tomio Okamura se rozčílil a před ním zrovna
běžela veřejnoprávní kamera

Tomio Okamura opět dal svým odpůrcům příležitost rozčilovat se nad jeho
chováním vůči veřejnoprávní České televizi. Redaktora pořadu 168 hodin
totiž nazval „ksindlem“. Vše natočila kamera České televize, která
vše následně rozmázla.

Nora Fridrichová se ve své relaci 168 hodin rozhodla ukázat, jak jsou u nás
politici necivilizovaní, protože nadávají novinářům. Pro srovnání jí
posloužilo Rakousko, kde se vicepremiér Strache (důsledně představen jako
„předseda pravicově populistické Strany svobodných) musel omluvit za svá
slova (důsledně avizovaná jako nadsázka) o prolhaných novinářích ve
veřejnoprávní televizi.

Pro srovnání pak relace předvedla premiéra Andreje Babiše, který se
odmítal omluvit za slova o zkorumpované pakáži z investigativního pořadu
Marka Wollnera Reportéři ČT.

Jako zlatý hřeb reportáže si ale tým Nory Fridrichové nechal vystoupení
Tomia Okamury, který s Českou televizí bojuje dlouhodobě a hovoří o tom,
že by se mohl změnit veřejnoprávní statut vysílatele.

V poslední době Okamuru redaktoři ČT pronásledovali s dotazem, jestli má
nějaký důkaz pro svá opakovaná tvrzení, že Česká televize lže. Záběr
začal ve chvíli, kdy byl Okamura novinářem již značně rozčílen a
žádal, ať jej přestane obtěžovat.

„Vy mě pořád dehonestujete. Dokdy mě budete otravovat, váš pořad?“
ptal se. Novinář jej ujistil, že až do té doby, než odpoví na jeho
otázky. „Proč bych měl odpovídat na vaše zkorumpované otázky,“
rozčílil se Okamura ještě více.

Následoval záběr, který zjevně časově navazoval na natočený rozhovor.
Tomio Okamura na něm přichází na jednání se šéfem poslanců hnutí ANO
Jaroslavem Faltýnkem, pravděpodobně nevěděl o běžící kameře v
přítmí a už z dálky si stěžoval: „Co dneska předváděl nějakej ten
ksindl, ten Novák ze 168 hodin, to jsem v životě neviděl,“ kroutil hlavou.

Kromě samotné ČT, která jeho rozčílenou reakci zveřejnila hned v
několika svých pořadech, se do Okamury pustil například i web Pavla Šafra
Forum24.cz, který rovněž patří k jeho stabilním kritikům. „Chování
předsedy hnutí Svoboda a přímá demokracie odpovídá snaze Miloše Zemana
co nejvíce pokořit Českou televizi. Okamura, který by nejraději
veřejnoprávní televizi zestátnil, vytváří spolu se Soukupem jakousi
bojovou frontu proti České televizi,“ napsal web.

Samotný redaktor Jan Novák, který s Okamurou rozhovor vedl, přiznal, že
celkem trval deset minut (zveřejněný fragment měl 27 vteřin), a připustil,
že ČT jej „možná zveřejní celý“.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
České deníky komentují volbu Trumpa americkým prezidentem

Touha po změně a nespokojenost s důsledky globalizace. V těchto faktorech
vidí komentáře českých deníků hlavní příčiny vítězství Donalda
Trumpa v amerických prezidentských volbách. Zvolení republikánského
kandidáta se podle některých z nich není třeba obávat.

Trumpa vynesla do Bílého domu touha Američanů po výměně washingtonského
establishmentu, který voličům nejpozději od devadesátých let nabízel
velmi podobné kandidáty, domnívá se autor komentáře Mladé fronty Dnes.
Trumpovo vítězství je podle něj také protestem proti špatně
distribuovaným plodům globalizace. Velká část Američanů má totiž pocit,
že z nich globalizace udělala poražené, zatímco vítězné korporace si
kupují nájemníky Bílého domu, míní komentář Mladé fronty Dnes. Trump
podle něj v roli hlavy státu neudělá "žádnou šílenost," protože nebude
chtít pošpinit své jméno na seznamu amerických prezidentů.

Na souvislost mezi Trumpovým vítězstvím a negativně pociťovanými
důsledky globalizace upozorňuje také komentář deníku E15. Republikánský
kandidát voličům nabídl vidinu návratu do přehledného a bezpečného
světa, kterému globalizace uštědřila krutou ránu. Autorka komentáře
upozorňuje na paradox, že nositeli obrázků nostalgického domácího
štěstí jsou lidé, kteří na globalizaci vydělali.

Podle Lidových novin dostal Trump k volbám bílé voliče, kteří mají
strach, že se stávají menšinou. Tato vlna je cítit skrytým rasismem, a pro
vnitřní soudržnost Spojených států je nebezpečná, domnívá se autor
komentáře. Nového nájemníka Bílého domu se podle Lidových novin není
nutné děsit; okamžikem zvolení Trump úplně zmírnil svou rétoriku i styl
vystupování.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Američanka a Mašínova dcera Sandra účtuje s Clintonovou: Zahraniční
politika mimo kontrolu, zhoršuje rasové napětí...

ROZHOVOR Clintonovi nasbírali dvě stě padesát milionů dolarů údajně za
jejich projevy, ale reálně za politickou přízeň. Hillary Clintonová
nemůže ukázat ani jediný konkrétní pozitivní úspěch v zahraniční
politice. Donald Trump není Ronald Reagan, ale jeho názory ohledně daňové
politiky a obchodních dohod spíše pomohou řešit hospodářské problémy
země. Tak hovoří Američanka a dcera Josefa Mašína Sandra, která
vystudovala politologii a v současnosti žije v Německu.

Americké prezidentské volby jsou tu. Hillary Clintonová či Donald Trump?
Koho preferujete? Trumpa. Za Clintonové se totiž zahraniční politika dostala
zcela mimo kontrolu. Egypt, Irák, Libye, Sýrie, Afghánistán. Nemůže
ukázat ani jediný konlrétní pozitivní úspěch v zahraniční politice.
Clintonová chce větší zdanění a sociální výhody. Nicméně sociální
benefity je velmi lehké rozdávat. Jsou populární u lidí, kteří vidí
pouze bezplatné výhody, ale jsou slepí k tomu, že ty chybějící peníze
budou muset zaplatit jejich děti. Její politika otevřených hranic je
nebezpečná. Jak bude bez záznamů možná kontrola jednotlivců? Přidat
ilegální přistěhovalce na seznam příjemců sociální pomoci určitě
není v zájmu naší země. Clintonová zhoršuje rasové napětí tím, jak
říká, že za rasovou diskriminaci může neúměrný počet
nízkopříjmových černých domácností. Když jednotlivci jakékoliv barvy
pleti mají děti mimo manželství a nedokončí školu, vede to ke špatným
koncům. Soustředit se na barvu pleti a rasu spíše než na chování, je
kontraproduktivní. Trump není Ronald Reagan, ale jeho názory ohledně
zdanění a obchodních dohod spíše pomohou k řešení problémů
podnikových obratů a ke zlepšení schopností společností vytvářet nová
místa. Zaměstnanost musí být podporována a dodatečné vytváření
pracovních míst skrz infrastrukturní projekty, v nichž společnosti
soutěží o výhodné dohody, vypadá jako dobrý plán. Trumpovým úmyslem je
obnovit zákon a pořádek po linii, kterou narýsoval Rudy Giuliani ve městě
New York. Snížení kriminality jako výsledek Giulianiho politiky v
devadesátých letech bylo očividné. Souhlasím s Trumpem, že je nemožné
vědět, kterou skupinu bojovníků na Středním východě je třeba podporovat,
a že není možné bojovat na všech frontách najednou. Ukazuje se pro USA
jako nemožné vytvořit ze Středního východu území plné demokratických
států. Situace je natolik komplikovaná, aby mohla být vyřešena
bombardováním a okupováním tohoto území. Také s Trumpem souhlasím, že
když si spojenci v NATO přejí využívat americké ochrany, musí na ni
nějak přispět.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Levice nejsou jen menšiny a multikulturalismus, říká Jaroslav Foldyna. A
proto se svou frakcí „Doleva“ chystá mnohé

U příležitosti konference levicové platformy v ČSSD Doleva, která se v
sobotu konala v pražském Lidovém domě, prozradil bližší podrobnosti o tom,
proč platforma vznikla a o jejích cílech, jeden z jejích členů, poslanec
Jaroslav Foldyna.

Podle Foldyny lidé hledají nyní alternativu k primitivnímu kapitalismu,
který podle něj lze najít za každým vojenským dobrodružstvím
současnosti. To, že současná etablovaná levice tou alternativou není,
dokazují příklady z Evropy: V Řecku Pasok propadl a lidé zvolili Syrizu.
Obdobně voliči rozhodli ve Španělsku, kde socialisté propadli, a hlas dali
levicové alternativě v podobě nové strany Podemos.

Tradiční levicové strany lidem splynuly v politický mainstream

„A tradičně nejsilnější evropská levicová strana SPD v Německu se
opakovaně modlí, aby je CDU/CSU vzali pod křídla do velké koalice,“
podotkl Foldyna s tím, že evropské tradiční levicové strany lidem splynuly
v politický mainstream. A ČSSD prý k podobnému osudu našlapuje. „A aby to
tak nedopadlo, chceme být těmi, kteří otevírají myšlenky a témata
tradiční levicové sociální demokracie,“ uvedl Foldyna.

Kdysi levicové strany se tak modernizovaly, až jim z levice zůstala jen loga

Zamyslel se také nad tím, co se vlastně v Evropě s autentickou levicí stalo.
„Strany kdysi levicové se tak dlouho modernizovaly, liberalizovaly, až jim z
levice mnohde zůstala jen loga,“ poznamenal. „ČSSD s. kdysi ozubeným
kolem a klasy s červenou a modrou přešla na růži, a aby moc nedráždila,
tak ne tradičně červenou, ale jen oranžovou,“ podotkl ironicky s tím, že
jde sice jen o symboly, ale ty mají vypovídající schopnost.

A odráží se to i v reálné politice. „Od základních priorit, které
jistě jsou lidé, práce, jejich důstojný život, jejich mzdy, vzdělání
jejich dětí a důchod seniorů, jako by větší důraz přešel na menšiny a
multikulturu. Což jsou jistě také levicová témata, ale nelze se omezit jen
na ně...!!!“ zdůraznil Foldyna.

Chceme konec levné práce

A co tedy platforma ČSSD Doleva prosazuje? „Místo hesla ‚fungující stát‘
chceme ‚konec levné práce‘, chceme minimální mzdu, aby se co nejrychleji
přibližovala k 15 000, chceme náhradní výživné pro děti matek
samoživitelek, říkáme stop TTIP, stop lichvě! Chceme reformu sociálního
systému, tak aby byl spravedlivý. Práci místo dávek hmotné nouze,“ dodal
Foldyna.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Co se to děje v ČT? Po odvysílání včerejšího dokumentu o dětech v
Norsku se stalo něco nevídaného. A nebylo to poprvé

V tradičním cyklu České televize Český žurnál se toto úterý objevil
dokument Děti státu. Ten pojednával o norské sociálce Barnevernet a jejím
často šokujícím přístupu k dětem a jejich rodinám. Mediálně známá
dokumentaristka Monika Le Fay v něm ovšem vidí záškodnický čin hybridní
proruské propagandy, záměrně dehonestující demokratické instituce. Není
to prý poprvé, co Česká televize slouží ruské propagandě, kterou vidí i
redaktor Marek Wollner, který kvůli tomu už obesílá nadřízené
stížnostmi. Přečtěte si zevrubný popis, co se v dokumentu objevilo, a
posuďte sami.

Dokument produkovali známí dokumentaristé Vít Klusák a Filip Remunda.
Průvodkyní byla dokumentaristka Ivana Pauerová Miloševič, která
spolupracovala se svou norskou kolegyní Margaretou Hruza, která byla její
hostitelkou a průvodkyní po norských reáliích.

Celý dokument začíná vypjatou scénou zaznamenanou na telefon, ve které je
hystericky plačící matce odebíráno její dítě. Exekuci provádí
zarputile se tvářící holohlavý muž, zatímco matku pacifikuje dvojice
ozbrojených policistů.

Střihem se přesouváme do televizního zpravodajství, které referuje o
známé kauze rodiny Michalákových, které v Norsku potkal podobný osud.
Matka Eva Michaláková vypráví, kdy naposledy viděla své syny, ovšem pak
na televizní obrazovce sleduje Noru Fridrichovou, hovořící o „množství
bludů“ a vzkazující českým divákům, ať se sebou nenechají manipulovat.

V rychlém prostřihu pak vidíme ministryni Michaelu Marksovou, vykládající,
že i ona je matkou dvou malých dětí a do Evy Michalákové se „opravdu
dovede vcítit“, a několik českých matek v Norsku, vykládajících, jak
jsou tam jejich děti spokojené.

Pak už se dostáváme k průvodkyni dokumentem, která vnímá kauzu
Barnevernet jako obecnější úvahu o tom, do jaké míry máme fungovat jako
individuality a do jaké jako společnost. Jako znalkyni norských reálií si
najala svou kamarádku, rodilou Norku, která studovala v Praze.

Ta hned na úvod prozradí, že jejímu příteli se vůbec nelíbí, že bude
jeho žena na něčem takovém spolupracovat, protože kritiku Barnevernetu
vnímá jako kritiku celého Norska. „Řekl mi, že slovo Barnevernet nesmím
vygooglovat na jeho počítači,“ přiznala otevřeně. A pak dodala, že v
Norsku může kritika Barnevernetu vést klidně k tomu, že člověk přijde o
práci.

Barnevernet, norsky Blaho dítěte, byl původně založen za účelem
poradenství rodinám. V poslední době se ale stal známým zejména díky
svým rozhodnutím o odebrání dětí.

Platí tu jednoduché pravidlo...

Dokumentaristka přijíždí do Norska a kromě sychravého deštivého počasí
v květnu začíná poznávat další místní specifika. Přítel hostitelky
skutečně není z návštěvy nadšen a od její dcery se vzápětí dozvíme,
že systém jí zasahuje i do takových věcí, jako koho si chce pozvat na
narozeninovou oslavu.

„Chtěla bych pozvat i holky, co nejsou od nás ze třídy, ale to nejde,“
vypráví. Na překvapený dotaz, proč to není možné, dítě s naprostou
samozřejmostí odpovídá: „Není to dovolené. To bych potom musela pozvat
úplně všechny.“ Dětem to vůbec nepřijde divné a návštěvě ze
střední Evropy vysvětlují, že kdyby nepozvaly úplně všechny, mohli by
nepozvaní být smutní.

„Jde o vytváření malých skupin. Když pozveš jenom určitou skupinu, tak
ty ostatní vyloučíš,“ vstupuje do debaty rázně přítel hostitelky. „Proto
platí jednoduché pravidlo, že máš pozvat všechny,“ káže dítěti.

V dalších záběrech slavíme 17. května, norský Den ústavy. Matka dcery
oblékne do krojů a přezkouší je, jestli umí národní píseň. Děvčata
poslušně do kamery zazpívají, jak milují svou zem hor a tisíce domovů. A
pak už vidíme dětičky, jak na shromaždišti nadšeně mávají norskými
vlajkami. Zrzaví chlapci, dívky v tradičních krojích, snědší dívka v
nikábu v první řadě, všichni se řadí do průvodu a za zvuků dětské
kapely pochodují pod norskou vlajkou.

Průvodkyně své první poznatky shrnuje slovy, že „Norové mají ke státu
a institucím obecně mnohem bližší vztah, než my v Česku. Podle Norů je
stát kamarád a dobrovolně se společenským normám přizpůsobují“. Pak
pod záběry zazní statistika, že Norové jsou podle mezinárodních výzkumů
nejšťastnější národ na světě, takže jim to asi vyhovuje.

Následují záběry z demonstrace na podporu občanských svobod, která byla
právě v té době svolaná v Praze před norské velvyslanectví. A pak do
dokumentu vstupuje architektka Jitka Holanová, která žije v Norsku a
podepsala „Petici 55“, kterou padesát pět Čechů a Češek podepsalo na
protest proti vytváření negativního obrazu o Norsku v českých médiích.

Ta vypráví své zkušenosti s českých sociálním systémem, který jí
nedokázal pomoct, když měla dvě malé děti a manžela v dluzích. Proto
odešla do Norska. Děti prý zapadly hned, protože v Norsku prý není ve
škole takový stres ze známek. „Tady se starají o to, aby ty děti byly v
pohodě,“ vypráví.

Zmíněnou petici podepsala proto, že v Česku jsou šířeny nepravdy o
norském sociálním systému. Když se u nás řekne Barnevernet, tak si to
podle ní všichni přeloží jako „lebensborn“ a kradení dětí.

„Je to jinak. Tady se opravdu myslí hlavně na to dítě,“ ujišťuje.
Opakem je podle ní systém, kdy dítě kvůli právům rodičů skončí na
celé dětství v dětském domově, místo aby vyrůstalo v jiné rodině. „Teď,
když to vidím z norské perspektivy, tak mi to přijde jako zločin proti
lidskosti,“ vykládala.

Pro vyvážení pak vystupuje v dokumentu Andrej Ruščák, bloger, který v
Norsku žil a pak ze země odešel. Hlavním důvodem měly být právě obavy o
děti v norském systému. „Ta kontrola, kterou na sobě cítíš, je hrozná,“
vzpomínal a vyprávěl, jak si na preventivní prohlídce u dětského lékaře
připadal jako u výslechu.

Pak vyprávěl o velkém společenském tlaku, aby se člověk choval jako
ostatní. Ten nemá podobu oficiálních příkazů, ale spíše tlaku od
společnosti. „Mě spousta lidí dávala otázku, když to tady kritizuješ,
tak proč tu bydlíš. Takže to stěhování bylo svým způsobem takový
statement,“ uvedl.

Dceru nám sebrali čtrnáct hodin po porodu. Teď ji odmítají vrátit, prý k
nám nemá citové vazby

Pak dokumentaristce doporučil jako svědkyni paní Charlottu, se kterou se v
Norsku seznámil. Té Barnevernet odebral dvě děti na základě hlášení
její nevlastní matky. Dvě děti, o které se údajně nedostatečně starala,
ji po rozhodnutí soudu již byly vráceny. Dcera, která se narodila v
průběhu procesu, jí ale byla odebrána již v porodnici (podle pozdějšího
tvrzení jejího partnera čtrnáct hodin po narození) a žena dodnes bojuje o
to, aby ji dostala zpět. Dceři je přitom již pět a půl roku.

Její partner na kameru obezřetně volí slova: „Barnevernet to podle mě
přehání. Odebírá nesprávné děti z nesprávných důvodů.“ Tento
systém podle něj ničí rodiny. K odebrání přitom podle něj ani není
potřeba nějaký relevantní důvod. Jediné, co je potřeba, je zdůvodnění
v hlášení. A toho se dá snadno dosáhnout tím, že je vše interpretováno
negativním způsobem.

„Když k nám měla přijít kontrola, tak jsme uklidili. A ve zprávě jsme
se potom dočetli, že to u nás nevypadá, jako by tam žily děti,“ popsal
osobní zkušenost. Závěr byl prý o to bizarnější, že před domem se
úředníci museli vyhýbat pětimetrové dětské trampolíně.

Úřad má podle něj absolutní moc, protože i v případě, že soud shledá
jeho postup chybným, nenásleduje žádný trest.

Pak promluvil o případu jejich nejmladší dcery, odebrané hned v porodnici.
Úřad podle něj brání jejímu vrácení a argumentuje teorií „citových
vazeb“. Podle ní není možné vrátit dítě někomu, s kým bylo jen
prvních pár hodin svého života, a přetrhávat tak citové vazby, budované
následující roky. Tato teorie je podle něj aplikována dokonce i na
extrémní případy únosu, pokud je únosce s obětí dostatečně dlouho.

Jeho partnerka pak ukazuje tabulku od Barnevernetu, kterou musí vyplňovat. Na
každý den je v ní kolonka aktivit dítěte, včetně toho, zda pomáhá v
domácnosti (rozepsáno do kategorií „vynášení odpadků, příprava stolu
k večeři, úklid vlastních věcí) a hraje si se sourozencem. Vše je
završeno přesným uvedením času, kdy jde dítě spát.

Za těchto podmínek snad ani nepřekvapí, že v pětimilionovém Norsku
dochází k přibližně třem tisícům případů odebrání dítěte ročně.
V České republice s dvojnásobnou populací je toto číslo přibližně
stejné.

Průvodkyně se svou norskou hostitelkou pak brouzdají statistikami, podle
kterých bylo v Norsku šetřeno celkem 33 českých rodin, k odebrání se
přistoupilo ve čtyřech případech. Jako nejčastější důvod odebrání
vychází ze statistik „neschopnost být rodičem“. V Česku jsou
nejčastější sociální důvody. Norská hostitelka pronáší plamenný
projev, že toto by v Norsku nebylo možné, že tam by se o takové rodiny
stát postaral a nezatěžoval by děti takovým traumatem.

Pak jdou navštívit psycholožku, zabývající se případy odebraných dětí.
Ta vyprávěla příběh, kvůli kterému se o téma začala zajímat. Byla to
asijská rodina, které bylo odebráno pět dětí se zdůvodněním, že
rodiče mají příliš nízké IQ na to, aby je vychovávali. Později se
přitom ukázalo, že vůbec neměli tak nízké IQ, ale totálně selhal
psycholog, který je zkoumal.

Psycholožka objasňuje, že statistikám dominující důvod „neschopnosti
být rodičem“ je ve většině případů přičítán „neschopnosti
citové péče“. To znamená, že úředníci usoudí, že nejste citově
způsobilí se starat o dítě. Nejčastěji bývá konstatováno, že rodič je
chladný, přísný, nebo naopak příliš slabý.

Do spárů Barnevernetu se tak můžete dostat, když nedokážete říct
dítěti ne (slabost), anebo naopak, když je do něčeho nutíte (přísnost).
„To všechno může být důvodem pro odebrání dítěte,“ shrnuje
psycholožka.

Dívka z Malajsie: Netroufám si tu mít dítě

Pak představuje svou „konzultantku pro menšiny“ Cassandru, pocházející
z Malajsie. „Necítí se na to mít v Norsku dítě, po tom, co na
Barnevernetu viděla,“ dodává psycholožka s trochu nuceným smíchem. „Myslím,
že musím být naprosto připravená, než do toho půjdu,“ přitaká
Cassandra. Pak vysvětluje kulturní rozdíly, díky kterým by jí v Norsku
mohlo být odebráno dítě za něco, co je v Malajsii projevem lásky.
Například krmení dětí z ruky nebo společné spaní. „Tady říkají, že
když krmíš dítě a nenecháš ho, aby si bralo jídlo samo, omezuješ jeho
nezávislost,“ vysvětluje. „Pro mě je to láska a chci to svému dítěti
dát. Ale v této zemi si to musím rozmyslet,“ dodává s tím, že na
vlastní oči viděla, jak bylo jen kvůli tomuhle dítě rodině odebráno.

A další statistiky: Barnevernet dostane za rok až 60 000 udání.
Vyšetřovat začne plných 80 procent z nich a 53 000 dětí dostane nějakou
formu „asistence“. Tým s kamerou míří do jediné z kanceláří
Barnevernetu, která souhlasila s natáčením. V Norsku je těchto úřadů
celkem 429 a jsou na sobě navzájem zcela nezávislé. Nemají žádnou
společnou nadřízenou instituci. Často se stává, že jeden z úřadů
řeší případ, který by jiný úřad neřešil.

Úřednice si hned na začátku postěžuje, že úředníci Barnevernetu kvůli
negativní publicitě čelí výhrůžkám a často to přichází „z Česka a
dalších zemí východní Evropy“. „Co jsme tak slyšeli, tak ve vašich
médiích se o tom píše převážně negativně,“ protestuje.

Negativní zprávy o Barnevernetu podle ní dostávají v novinách příliš
prostoru, takže to vypadá jako větší problém, než to ve skutečnosti je.
„Všechny ty spokojené rodiny, kterým jsme pomohli, se na titulních
stránkách novin nikdy neobjeví,“ dodává.

V Barnevernetu je pamětnicí, úřaduje tam už dvacet let. Pochvaluje si směr,
jaký péče o děti v Norsku nabrala. K zásadní změně podle ní došlo v
posledních pěti letech. „Tehdy nám odborníci doporučili, abychom se více
zaměřili na vývoj dítěte,“ vysvětluje změnu přístupu, která nastala.
„Nejde už jenom o týrání nebo užívání drog. Jde i o to, aby rodiče
byli lepšími rodiči a zajistili lepší rozvoj dítěte,“ líčí
zaníceně. Sama ale připouští, že v některých případech to zašlo až
příliš daleko.

„Hlavně teď usilujeme o to, aby lidé v Barnevernetu museli mít nějakou
kvalifikaci. Teď tu může pracovat kdokoliv,“ odhaluje personální
strukturu úřadu.

Pak natáčíme ve třídě, kde se v bakalářském vysokoškolském programu
vzdělávají budoucí úředníci norské sociálky. „Barnevernet je velmi
důležitá instituce,“ vykládá jedna z nich za vehementního přikyvování
všech spolužaček (ve třídě je vidět pouze dívky), sledovaných učitelem.
Vypráví, že zažila rozvod rodičů, a u otce se po rozvodu „necítila
komfortně“ a chce zabránit, aby tento diskomfort zažívaly i další děti.

A pokračuje: „Ne každý rodič je dobrým rodičem. Musíme je učit, jak to
dělat lépe, aby to pomohlo situaci jejich rodiny,“ vykládá.

Svěřila jsem se psychologovi, a ten mě nahlásil Barnevernetu

Příběh pokračuje v domově norské hostitelky, která vypráví čerstvou
zkušenost své známé. Ta měla psychické problémy poté, co se stala
terčem podvodu. Využila nabízené služby okresního psychologa, ke kterému
člověk může na dvacet minut zajít. A když se po sezení vrátila domů,
lékař jí zavolal, že po tom, co mu řekla, ji nahlásil Barnevernetu. Musela
absolvovat celkem jedenáct inspekcí, než úředníci šetření uzavřeli,
že je vše v pořádku.

Na nabídku, že by za ní štáb zajel s kamerou, se ale moc netváří –
být vyšetřován Barnevernetem je prý stigmatizující. Tvář tedy na kameru
neukáže. „Když jste evidován v jejich systému, tak máte cejch,“
vysvětluje. V Norsku se to prý bere tak, že když vás vyšetřovali, musela
jste něco udělat.

Vypráví, jak se k nim úředníci ohlásili pár dní před Vánocemi,
hovořili s ní i s jejím mužem, zatímco druhá úřednice pozorovala dceru.

Při druhé návštěvě matce přikázali, aby s dcerou hrála Monopoly a
sledovali jejich chování při společné aktivitě.

Nejvíce jí šokovalo chování psychologa, ke kterému si přišla pro pomoc,
a on to použil proti ní. „Není tady radno vyhledávat pomoc, je to až
děsivé,“ vypráví. A pomoc, kterou od psychologa čekala, prý nakonec
vůbec nepřišla. „Prosila jsem o pomoc, a místo toho měl dostali do
ještě větších problémů,“ lituje.

S norskou hostitelkou pak jedeme do hezké čtvrti nad mořem. „Tohle je
nejbohatší čtvrť v celém Norsku,“ vysvětluje. „Ví se, že je tady
nejvíc alkoholu a nejvíc trávy, ale případy, kdy by sem přišel
Barnevernet, skoro vůbec nejsou,“ říká. Důvodem je podle ní to, že zde
žijí bohatí a vlivní lidé, často s právnickým vzděláním, a na ně si
Barnevernet netroufne. Nejspíš by prý skončil u prvního povolení ke vstupu
do domu, které by jim nepodepsali. „Oni znají svá práva. Normální lidé
ta práva neznají, a taky se úřadu bojí. A tak přistoupí na všechno,“
myslí si.

Ve srubu nad nejbohatší čtvrtí pak listují knihou, která je „Biblí
Barnevernetu“ a musí ji znát všichni úředníci. Její úvodní motto zní:
„Zrazené dítě je důvodem, proč je svět takový, jaký je“. Kniha pak
popisuje v apokalyptických vizích pocity dítěte z problémů v rodině.

Pak štáb natáčel s Kari Killénovou, psycholožkou, která v posledních
třiceti letech v Norsku určuje směr v péči o dítě. Její kniha Zrada je
klíčovým dokumentem norského sociálního práva.

„Klíčové je dostatečně rozvinout pochopení dětí,“ vysvětluje.
Musíme podle ní pochopit, jak se dítě cítí a jak vnímá rodinu a okolí.
Základem je podle ní propracovaný systém prevence, bez kterého není
možné rodině pomoci.

Rodiče si podle ní nesou v sobě ze svého dětství modely rodiny a výchovy
z minulosti, které často nejsou vhodné. „Někteří rodiče vnímají
dítě jako věc,“ myslí si. Rodič by si podle ní měl uvědomit, jaké
jsou potřeby dítěte, a ty následně důsledně dodržovat. Dokumentaristka
jí namítla, že jí tento přístup přijde až příliš racionální na tak
emocionální věc, jako je rodinný život.

Hlavní norská expertka na výchovu dětí čelí nepříjemné otázce.
Printscreen: Vysílání ČT

„Za posledních 50 let jsme se dozvěděli mnoho o tom, co děti potřebují.
Dozvěděli jsme se, jak jim pomoci,“ odmítla argument s tím, že hodně
dětí, vychovávaných postaru, mělo problémy. „Všichni jsme byli
vystaveni od rodičů nedostatku zdravého rozumu,“ rozohnila se stařenka za
stolem.

Jak jsou její vize uváděny do praxe vzápětí ukazuje televizní reklama na
rodičovskou poradnu, kde poradí matce s rozjíveným potomkem. Pak sledujeme
„kurs rodičovských kompetencí“, kde úředníci školí rodiče. Dorazil
rodičovský pár, jehož osmiletý syn má odtažitý vztah k otci. Otec je
nucen žádat o míč a předvádět další předepsané úkony.

Na poslední dvě minuty z celkových padesáti sedmi se v dokumentu objeví i
Eva Michaláková, díky jejíž kauze se o tématu Barnevernetu začalo v
České republice mluvit.

Monika Le Fay: Česká televize slouží v hybridní válce

Přesto se právě paní Michaláková stala hlavním důvodem útoku na tvůrce
dokumentu. Dokumentaristka Monika Le Fay, která dlouhodobě norský Barnevernet
ve své tvorbě hájí, prezentovala lidem na svém facebooku dokument tak, že
byl „o Michalákové“. A velmi dokumentaristku rozčílil.

Nejednalo se totiž podle ní o dokument o norské sociálce, nebo v širším
smyslu o zamyšlení nad rolí společnosti a individuality, ale o zbraň v
hybridní válce Západu s Východem.

„To, že jsme v hybridní válce a projíždíme ji na celé čáře, jsem si
poprvé uvědomila s causou Michaláková. Kdy se příběh jedné asociální
rodiny stal šmahem příběhem boje proti západní demokracii a demokratickým
institucím, vvvoláváním nacionalismu a xenofobie,“ napsala Le Fay.

Ještě více je zděšena z toho, že se na stranu Východu dala i
veřejnoprávní Česká televize, což se projevilo tím, že byla ochotna
natočit pomlouvačný dokument o norské „demokratické instituci“. „Česká
televize dnes díky lidem, jako je Kateřina Kovářová, Petr Kubica, Vít
Klusák, Filip Remunda a spol., v rámci dokumentu o Barnevernetu v tomto
tažení pokračuje,“ píše zcela vážně.

Následuje další, značně expresivně zabarvený výklad kauzy Evy
Michalákové, která v dokumentu vystupovala dvě minuty, a na závěr drsný
vzkaz pro Českou televizi: „Čekám, že příští díl bude trochu o
Židech a trochu o Hitlerovi a pravdu budou mít tak trochu oba dva.“

Marek Wollner: V ČT někdo orchestruje hybridní válku. A já tuším kdo

Není to první obvinění, že Česká televize podléhá ruské propagandě a
pomáhá jí v její hybridní válce. Sami někteří zaměstnanci ČT se
bouří proti tomu, co dnes televize vysílá. Jde zejména o dokumenty, které
Česká televize vysílala v rámci připomínky sta let od bolševické
říjnové revoluce.

Zejména jde o cyklus „Zapomenutí vůdci“, který byl produkován v Rusku a
představuje osobnosti, které v době revoluce ještě nebyly tak významné,
ale postupem času zásadně ovlivňovaly dění v SSSR. Jednotlivé díly jsou
věnovány Vjačeslavu Molotovovi, Klimentu Vorošilovovi, nebo Semjonu
Buďonnému.

Debatu na sociální síti rozpoutal komentátor Petr Sodomka, který byl
rozhořčen pozitivním vykreslením některých osob.

„Molotov jako mírotvorce, Dzeržinskij jako budovatel domovů pro sirotky a
Polsko jako nevděčná země, která si nevážila přizvání do svazku SSSR.
Žádný Katyňský masakr, žádné masové vraždění Čeky, žádné
násilné okupování Polska. Stinné stránky kariér těchto lidí, pokud jsou
vůbec nějaké uvedeny, pak jsou zmíněny jen velmi cudně a s omluvami,“
rozčiloval se. Jedná se podle něj o typickou polopravdu, nebezpečnější
než očividná lež.

A není to prý poprvé. Sodomka připomněl ruský dokumentární seriál
Velká válka, který také prezentuje události první světové války z
ruského pohledu, byť „uhlazeněji“. „Mám dojem, že se Česká televize
stala hlásnou troubou ruské postbolševické propagandy. Není to totiž
první ruský ‚moderní dokument‘ zakoupený k namasírování českých
diváků,“ rozčiluje se.

A proto Sodomka vyzývá zdravé síly v České televizi, aby se chování
svého zaměstnavatele postavily. „Ke zhlédnutí doporučuji také např.
Marku Wollnerovi, který by v Reportérech ČT mohl eventuálně ukázat svému
zaměstnavateli, kde dělá chybu,“ vyzývá.

Oslovený Marek Wollner připustil, že pořad neviděl, ale tuší, kdo a proč
jeho zařazení do vysílání prosadil. „Když občas na dvojce něco
podobného vidím, sám žasnu, jak kdosi orchestruje hybridní válku uvnitř
ČT (a já pouze tuším kdo),“ odepsal.

A pak prozradil, že již příslušné kroky proti rozmáhání se
dezinformátorů na veřejnoprávní obrazovce koná. „Nedávno jsem psal
vedení, proč nám v magazínu o vědě vystupuje jako renomovaný expert
kovaný marxista a dezinformátor Radim Valenčík, který byl dokonce zařazen
do hlavní upoutávky – jako studentovi z Národní mi z toho bylo zle,“
dodal.

Historik Pavel Kosatík, tvůrce dokumentů pro Českou televizi, okamžitě
doporučil psát oficiální stížnost na Radu ČT, a pak se zhrozil nad dílem
pojednávajícím o Vjačeslavu Molotovovi.

Marek Wollner pak ještě dodal, že stížnosti nemají být adresovány jemu,
ale šéfovi programu ČT Milanu Fridrichovi. „Ale celkem si umím představit,
co napíše. On miluje všechny pohledy na svět, dokonce i ty šilhavé –
protože kdo ví, co je ten správný pohled, že jo,“ dodal skepticky.

Jeden z diváků se podělil o svůj děsivý zážitek z nejmenovaného
dokumentu o říjnové revoluci. „Jen jsem valil oči, jak tendenčně a s
jakým obdivem k protagonistům tehdejšího převratu, zejména Leninovi, byl
natočen. Souhlasím s Vámi, taktéž mě napadlo, že ruská propaganda
natahuje svoje pracky i do ČT,“ uzavřel debatu.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Už se rýsuje Babišův vládní tým. Má tam být úspěšný podnikatel,
šéf orchestru či známá dáma z financí

Premiérem by se měl stát Andrej Babiš na Mikuláše. Pak 15. prosince by
chtěl prezident Miloš Zeman jmenovat jeho novou vládu. Jaká jména
přicházejí do hry, o tom píše server Echo24.cz.

Server Echo24.cz se ve svých informacích o ministrech odvolává na Lidové
noviny, jež spadají do holdingu Agrofert. Ty přinášejí jméno ministra
zdravotnictví Adama Vojtěcha či jmenují Roberta Plagu jako ministra
školství. Ministrem kultury by se mohl stát exšéf pražského symfonického
orchestru FOK Ilja Šmíd.

O náměstkyni ministra financí Aleně Schillerové se spekuluje jako o
budoucí šéfce resortu. Životní prostředí by měl nadále vést Richard
Brabec, šéfem české justice by měl nadále být Robert Pelikán a Dan Ťok
by měl zůstat na dopravě.

Původní text ZDE.

Dosavadní šéf obrany Martin Stropnický by se měl stát šéfem české
diplomacie, uvolněný post u armády by měla převzít dosavadní ministryně
pro místní rozvoj Karla Šlechtová. Ji by pak na ministerstvu měla nahradit
bývalá kandidátka ANO na hejtmanku Královéhradeckého kraje Klára
Dostálová.

Hovoří se také o resortu průmyslu a obchodu, kde by mohl usednout buď
bývalý náměstek ministra Tomáš Hüner nebo poslanec Pavel Juříček. U
zemědělství se hovoří také o dvou jménech – Karel Tureček a Miroslav
Toman. Jasno podle všeho není ani u ministerstva vnitra, kde se mluví jak o
řediteli Vojenského zpravodajství Janu Berounovi, tak o nové poslankyni
Janě Vildumetzové. Lidové noviny však uvádějí, že ani jeden z nich
resort řídit nebude.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Přátelství mezi USA a Ruskem je užitečné pro celý svět, odpůrci
spojenectví jsou „blbci“, uvedl Trump

Americký prezident Donald Trump kladně zhodnotil výsledky schůzky s ruským
prezidentem Vladimirem Putinem a prohlásil, že Moskva může přispět
významným přínosem k překonání světových problémů.

„Měl jsem schůzku s ruským prezidentem Putinem, který byl přítomen na
zasedáních APEC. Měli jsme dobrý rozhovor o Sýrii. Doufám v jeho pomoc a
také pomoc Číny v překonání nebezpečné krize kolem Severní Koreje.
Existuje pokrok," napsal hlava Bílého domu na svém Twitteru.

„Až všichni odpůrci a blbci pochopí, že dobré vztahy s Ruskem — to je
dobře, a nikoli špatně. Chci překonat (krize — red.) v Severní Koreji,
Sýrii, na Ukrajině, (vyřešit problém — red.) terorismu a Rusko může v
tom poskytnout značnou pomoc!" dodal Trump.

Nehledě za vyhlášení „těžkých“ sankcí proti Moskvě, je třeba s ní
spolupracovat, přátelství mezi Ruskem a USA je prospěšné pro celý svět,
prohlásil americký prezident Donald Trump.

„Proti Rusku byly zavedeny velmi těžké sankce. Jsou to sankce na velmi
vysoké úrovni. Stalo se to celkem nedávno. Nastal čas, abychom vyléčili
otřesený a podlomený svět," řekl Trump na tiskové konferenci v Hanoji s
vietnamským prezidentem Tran Dai Quangem, kterou přenášel Bílý dům.

„Myslím, že obsadí-li Rusko přátelský postoj, abychom nemuseli pořád s
nimi bojovat, bude to prospěšné pro celý svět a také pro naši zemi to
bude znamenat zisk, a nikoli ztrátu," dodal americký lídr.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Přišel, podepsal. Přišel, podepsal. Přišla, podepsala. Přišla, podepsala...
A pak Zeman zesměšnil Bílý dům

Prezident České republiky Miloš Zeman a prezident Číny Si Ťin-pching
podepsali dnes krátce po 12. hodině strategické dokumenty mezi oběma zeměmi.

Podpisu dokumentů předcházela slavnostní hudba.

Oba muži, hlavy státu, poté usedli a za asistence protokolářů podepsali
strategické partnerství. Desky s podpisy si poté předali, za mohutného
cvakání fotoaparátů a následného potlesku.

Nechybělo ani podepsání dohod, takzvaných memorand porozumění, mezi
českými ministry zahraničí, dopravy, průmyslu a obchodu, zdravotnictví,
školství, pro místní rozvoj a čínskou stranou. Dohodu podepsali také
primátoři obou hlavních měst – Prahy a Pekingu.

Ke stolečku tak postupně přišli Lubomír Zaorálek, Dan Ťok, Jan Mládek,
Svatopluk Němeček, Kateřina Valachová, Karla Šlechtová a Adriana
Krnáčová. Nechyběl ani guvernér ČNB Miroslav Singer.

„Chtěl bych se vám omluvit za to, že nemám funkční zlatý kočár, abych
Vás svezl tak, jako vás svezla britská královna Alžběta II. Chtěl bych se
Vám omluvit také za to, že tu není Bílý dům, kde jste se setkal s
Barackem Obamou. Ale Praze se říká Zlaté město. A to je víc než zlatý
kočár. Bílý dům navíc vznikl stovky let poté, co naše katedrála
svatého Víta,“ řekl Zeman s tím, že si váží přátelství i skvělých
navázaných obchodních vztahů.

„Zítra na Žofíně budeme na byznys fóru podepisovat konkrétní obchodní
smlouvy, a jestliže jsem odhadoval, že objem čínských investic v tomto roce
bude 45 miliard korun, hluboce jsem se zmýlil. Je to jenom na tento rok 95
miliard korun. Ale samozřejmě, že investice jdou i opačným směrem.
Vážím si toho, že firma Škoda Auto bude v průběhu příštích pěti let
investovat miliardy korun do výstavby svých závodů v Číně. Vážím si i
investic v leteckém průmyslu,“ řekl Zeman.

Vztahy mezi našimi státy nejsou podle Zemana založeny jen na ekonomické
základně. „Snažíme se rozvíjet i výměnu osob, jsem rád, že už platí
pětiletá víza pro podnikatele,“ řekl. Uvedl také, že věří, že kromě
sportu se bude spolupracovat i na poli kulturním. „Přeji si, aby se Česká
republika stala vstupní branou pro Čínu do Evropské unie a aby byla klidným
přístavem, do kterého se budou vracet čínské lodi a budou zde nacházet
klidné přijetí,“ uzavřel Zeman.

„Děkuji za vřelé přijetí, díky němuž se tu cítím jako doma,“ uvedl
následně čínský prezident Si Ťin-pching. Česká republika v něm podle
jeho slov zanechala hluboký dojem. „Účelem návštěvy je posílit
vzájemnou politickou důvěru a podpořit společný rozvoj,“ řekl mimo
jiné Si Ťin-pching.

„Moje návštěva začíná od včerejška a dnes dopoledne jsem s prezidentem
strávil v plodném rozhovoru, při kterém jsme si vyměnili názory na
česko-čínské vztahy. A dosáhli jsme širokého konsenzu. Podepsali jsme
také společné prohlášení, ve kterém jsme se shodli na strategickém
partnerství,“ podotkl k dohodám prezident Číny.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní