Question:
Ať žije Havel. Na prezidentovu inauguraci dorazili i odpůrci, včetně
svlečeného Hilšerova parťáka

Inaugurace prezidenta republiky se neobešla bez protestů. Slavnostní
ceremoniál si nenechali ujít jak prezidentovi příznivci, tak i jeho odpůrci.
Zástupců druhého tábora nebylo tolik, kolik se očekávalo. Dorazily podle
serveru Echo24.cz jen desítky protestujících. Shromáždění se obešlo bez
zásahů Hradní stráže a policie. Sympatizanti oslavovali prezidenta ve stylu
„Ať žije Zeman!“, odpůrci jim zvučně kontrovali v „havlovském“
stylu „Ať žije Havel!“ a vyčítali mu neústavní kroky. Zeman na
demonstranty nereagoval.

Mezi protestujícími byly i například skupiny Kaputin! a oMen, které
přišly podle serveru Echo24.cz vyjádřit „nesouhlas s protiústavními
kroky člověka, který za posledních pět let mnohokrát porušil
prezidentský slib“. Na svých transparentech aktivisté vyčítali
prezidentovi především neústavní kroky. Chtěli upozornit, na co podle nich
nemá prezident mandát. Například „podporovat fašisty“, „paktovat se s
bolševiky“, „šířit nenávist“, „oslavovat diktátory“ či „sloužit
nepřátelským mocnostem“. Jeden z protestujících aktivistů, Otakar van
Gemund, svlečený do půl těla, měl na hrudníku nápis „má smůlu –
nemá mandát“. Někteří z odpůrců dokonce drželi červené karty.

Otakar van Gemund se svlékal už i na Úřadě vlády. Parťáka mu dělal
prezidentský kandidát Marek Hilšer

Demonstraci provázelo také časté skloňování jména prvního českého
prezidenta Václava Havla. Zemanovi příznivci volali „Ať žije Zeman!“,
odpůrci jim kontrovali „Ať žije Havel!“.

Podle sympatizantů Zemana odpůrci tím, že popírají prezidenta, kterého si
zvolil lid, popírají také zároveň demokracii. Shromáždění nevyústilo v
žádné potyčky a obešlo se bez zásahů Hradní stráže a policie.

Celá zpráva zde.

Protestující skupiny Kaputin a oMen uvedly podle serveru Echo24.cz v tiskovém
prohlášení, že Zeman zneužívá prezidentskou funkci k podrývání ústavy,
k plíživé likvidaci demokracie a k protežování „trestně stíhaného
bývalého agenta StB“, premiéra v demisi Andreje Babiše.

Skupina Kaputin na Hradě neprotestovala poprvé, protestů se zúčastnila i 25.
února, kdy připomněla 70. výročí převzetí moci komunisty. Rovněž
poukázala na to, že Zeman i Babiš byli v komunistické straně.

Kaputin je skupina na podporu demokracie, lidských práv a členství v EU a
NATO. Staví se proti putinovskému režimu. Poprvé na sebe výrazněji
upozornila v říjnu 2014. Dva její členové na tiskové konferenci vlády,
svlečení do půl těla, vyzvali premiéra Bohuslava Sobotku, aby bránil
svobodu a nepomáhal ruskému prezidentu Vladimiru Putinovi. Jedním z
tehdejších protestujících byl i dnešní demonstrant van Gemund, druhým byl
pozdější Zemanův prezidentský protikandidát, lékař Marek Hilšer.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Trump není myslitel, ale ani blázen, utěšuje se poslanec Zlatuška. Zato u
nás... Zemanova nehoráznost a sprostota

PŮLNOČNÍ ROZHOVOR Poslanec Jiří Zlatuška (ANO) si nemyslí, že by nástup
Donalda Trumpa znamenal nějakou katastrofu, ani v minulosti řada amerických
prezidentů nebyla žádnými velkými mysliteli. „Spojené státy nejsou
svět. Amerika se jistě změní, ale svět nám zůstal pořád stejný,“
říká Jiří Zlatuška.

Michael Žantovský ještě před sečtením výsledků na svém Twitteru napsal,
že „svět, který jsme znali, skončil“. Znamená zvolení Donalda Trumpa
opravdu tak velkou změnu?

To si nemyslím, Spojené státy nejsou svět. Amerika se jistě změní, ale
svět nám zůstal pořád stejný.

Co se ale nyní od Trumpa dá čekat v zahraniční politice?

To se ještě uvidí, nyní je ale už patrné, že některé věci, které
říkal v kampani, se nerealizují tak dramatickým způsobem, jak to vyznívalo
před volbami. Tím myslím například Jižní Koreu, kde se v postoji
Spojených států nic nezmění bez ohledu na to, jak se Trump vyjadřoval v
kampani. V americkém povědomí byla jistá míra izolacionismu vždycky, ale
nikdy se neprojevila žádným drastickým způsobem. Podobné je to s NATO a
požadavek, aby spojenci přispívali na společné závazky, je pochopitelný.
A dá se předpokládat, že nemusí být realizován nějakým katastrofickým
způsobem.

Objevily se ale i pochyby o naplnění závazku o společné obraně v
případě napadení jednoho z členů aliance…

To od Trumpa přímo nezaznělo, šlo mu jen o to, aby spojenci dodržovali své
závazky v rámci společné obranné politiky. Ruce pryč od těchto závazků
přímo v projevech nedával.

Někteří prezentují Donalda Trumpa jako „poslední vzpouru bílého
heterosexuálního křesťanského muže“. Lze to tímto způsobem popsat?

To jistě je možné, ale ta vzpoura nemůže být úspěšná. To, že se lidí
dívají do minulosti a přejí si, aby se vrátily staré dobré časy, je
všude, ale ty staré časy se nevrátí a svět bude vypadat jinak bez ohledu
na to, kdo je prezidentem. K tomu, že se například vrátí práce dělníkům,
kteří byli v továrnách v tom Rezavém pásu USA, nedojde bez ohledu na to,
co bude dělat prezident.

Myslím, že Trumpovy sliby skutečně nejsou reálné, Trumpovi se podařilo
vzbudit velké nadšení, dostat k volbám lidi, kteří tam dřív nechodili,
ale nereálnost slibů je podle mne mnohem větší, než to, co se vyčítalo
prezidentu Obamovi.

Nehrozí, že když bude Donald Trump ztrácet popularitu, přivede při své
nevyzpytatelné povaze Ameriku do problémů a konfliktů?

Je otázka, co je nevyzpytatelná povaha a co byla show pro voliče. Tým,
který si kolem sebe tvoří, je složen z lidí z establishmentu a někteří
patří k té washingtonské bažině, kterou chtěl před volbami vysušit. Nic
nenasvědčuje tomu, že by se v tuto chvíli choval jako utržený ze řetězu.
Potvrzuje to třeba i jednání, které měl s prezidentem Obamou, které
vypadalo velice konsensuálně. Samozřejmě v rámci rozdílů po tom, co volby
dopadly tako. Ne že by si padli do náručí a chtěli dělat stejnou politiku,
ale zjevně to byl dialog dvou lidí, kteří to dělají kvůli Spojeným
státům a ne proto, aby se předváděli jako blázni. To je výrazně jiná
situace, než na jakou jsme zvyklí během mandátu posledních dvou prezidentů
u nás.

Po vítězství Donalda Trumpa zavládla v Evropě, a zvlášť v Německu,
skepse. Nastane tady změna vztahů?

Skepse je pochopitelná, dlouho to vypadalo, že Hillary Clintonová má volby
vyhrané a nikdo se mentálně nepřipravoval na to, že mohou dopadnout jinak,
všichni měli Trumpa za outsidera. Výkon exekutivní moci v USA je ale hodně
svázán, jsou tam ústavní mantinely, které jsou Američané zvyklí
dodržovat a vědí, že se po pravidlech nešlape.

Americkou volbou je evidentně potěšen prezident Putin. Dá se čekat, že ve
vztazích USA a Ruska budou jeho očekávání naplněna?

Je to možné, bylo by to ale špatné. Jestliže by si opravdu vyšli Trump s
Putinem vstříc, viděl bych to jako negativní vývoj, protože Rusko
považuji pro Českou republiku za hrozbu. Bude to záležet na tom, jak se
noví členové Trumpova výkonného týmu budou k věci stavět, nezáleží to
jen na něm samotném. Všiml jsem si, že jako o ministru zahraničí se
uvažuje o Newtu Gingrichovi, a nemyslím si, že to je člověk, který by šel
Putinovi na ruku.

Omezí Trump zásadně imigraci, jak zněl jeden z jeho předvolebních slibů?

Ten jistě nesplní, protože to by mělo natolik drastické ekonomické dopady
dovnitř USA, že by to neunesly. Slibované počty deportovaných lidí by
navíc byly tak velké, že by se to nedalo zvládnout. Imigrační politika
bude vypadat určitě zdrženlivěji. Je ovšem otázka, jak budou vypadat kroky
k legalizaci cizinců bez dokumentů, řada sektorů v USA ale na
přistěhovalcích závisí, a pokud by zmizeli, tu práci by neměl kdo dělat.

Může v Evropě jako ozvěna Trumpova vítězství následovat vítězství
Hofera, Le Penové, Alternative für Deutschland, kteří mu první k
vítězství gratulovali?

Vítězství Donalda Trumpa jistě pro někoho povzbuzením být může, ani v
minulosti řada amerických prezidentů nebyla žádnými velkými mysliteli. To,
že mu gratulují, no není divu, pro ně to něco znamenat bude, ale půjde jen
o pěnění na hladině, avšak určitě to nebude tak, že by se obrátil tok.
Protiimigrantské nálady se v zemích jako USA dají dost těžko dlouhodobě
udržovat, je to země, která vždy stála na přistěhovalectví a na
imigrantech závisí nejen sektor manuální práce, o který se otíral Trump.

Imigrace je i to, co Ameriku dělá bohatou, tedy technické věci nebo pokrok v
IT a ve vědní oblasti. I tam se špičkoví lidé rekrutují z
přistěhovalců a zabouchnout dveře před světem USA nemohou. A kdyby to
skutečně udělaly, sekundárně to ohrozí jejich ekonomiku. Negativní
ekonomické efekty by pak nejvíc dopadly právě na Trumpovy voliče. Nějaký
výkyv v imigrační politice USA nastane, možná bude víc křiklavých
případů vnímaných jako bezpráví, ale nepůjde o masové počty.

Je možné srovnávat Donalda Trumpa a Miloše Zemana? V prvním ohlasu na
americké volby Miloš Zeman uvedl, že považuje za ocenění to, že bývá
označován za českého Donalda Trumpa…

To si nemyslím, Miloš Zeman si v tomto případě příliš fandí.

A jak hodnotíte to, že český prezident v prvním vyjádření k americkým
volbám také považoval za nutné denunciovat amerického velvyslance, navíc
ještě nepravdivě?

To je na hodně pováženou, protože tím ohrožuje vztahy se zahraničím.
Napadl nepravdivě velvyslance, který reprezentuje amerického prezidenta v
České republice. Tím, že se Zeman opřel do Obamy prostřednictvím
velvyslance, urazil Spojené státy a tak to bude na jejich straně také
vnímáno. S tím nebude souznít ani Trump, který říkal, že udělá Ameriku
znovu velkou, a jistě tím nemyslel, že si nechá líbit to tupení
představitelů a symbolů USA. Je to nešťastné šlápnutí vedle a
nepomůže tomu ani odlehčení, o které se pokusila manželka velvyslance. To,
co udělal Zeman a jeho mluvčí, je nehoráznost a sprostota.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Metnar vypíše do 14 dnů tendr na nového šéfa České pošty

Ministr vnitra v demisi Lubomír Metnar (za ANO) vyhlásí do týdne nebo 14
dnů otevřené výběrové řízení na nového generálního ředitele České
pošty místo Martina Elkána. Uvedl to na dnešní tiskové konferenci. Zprávu
přinesla ČTK.

Ministr odvolal Elkána ke konci února, protože podle něho neměl vizi
dalšího směřování firmy. Elkán na briefing nedorazil.

Do výběrového řízení by se podle Metnara měli přihlásit odborníci,
kteří budou mít strategii dalšího rozvoje státního podniku s 30 000
zaměstnanci. Dočasně poštu vede ředitel divize poštovní provoz a
logistika Vít Bukvic.

Česká pošta, jejímž zřizovatelem je Ministerstvo vnitra, by měla mimo
jiné zrychlit projekt Pošta Partner, zmodernizovat třídicí uzly či
balíková centra, zkvalitnit IT infrastrukturu a zaměřit se více na
portfolio služeb, které přinášejí finanční efekty.

Česká pošta spravuje 3 200 poboček, což představuje jednu z nejhustších
sítí v Evropě. Podnik zaměstnává zhruba 30 000 zaměstnanců a v roce 2016
vykázal zisk 193 milionů korun při výnosech 19,4 miliardy Kč.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Pravice prý láká Sobotku: Vykašli se na Babiše, zkus to s námi

Předseda TOP 09 Miroslav Kalousek to znovu zkouší na premiéra Bohuslava
Sobotku (ČSSD). Nabízí mu, že podrží vládu, pokud z ní odejde či bude
odejit majitel Agrofertu, ministr financí a předseda hnutí ANO Andrej Babiš.
Sobotka prozatím vábení pravicových sirén odolává, ale všechno můžou
změnit krajské volby. A Andrej Babiš se možná bude muset vžít do role
opozičního politika.

„Nikdo se nemusí bát pádu vlády, kdyby Babiš odešel. Naše hlasy pro
vyslovení nedůvěry vládě nedostane. Pak musí menšinová vláda začít
vyjednávat a výsledek je věcí vyjednávání. Ale zatím o tom nejednáme,“
řekl Kalousek pro páteční Hospodářské noviny. Podle vlastních slov
nechápe, proč se sociální demokraté tolik bojí případného Babišova
odchodu z vlády. Předseda ODS Petr Fiala však naznačuje, že případná
vyjednávání o menšinové vládě nebudou nijak snadná. „Jen proto, že se
zbaví Andreje Babiše, si automaticky nezískají naši důvěru. My jim
nemůžeme dát bianko šek na další vládnutí,“ upozornil.

Předseda vlády Sobotka ale vábení pravicové opozice odolává. „Tyhle
sirény v ČSSD poslouchat nebudeme. Mým cílem je udržet fungující a
stabilní většinovou vládu. Nestojím o posílení vlivu Kalouska a Fialy,“
kontroval premiér. Současně však vyzval Andreje Babiše (ANO), aby řešil
své problémy, aby je nezlehčoval.

V době krajských voleb se může vše změnit a ještě pravděpodobnější
je změna postoje v době voleb sněmovních. Pokud ANO vyhraje další
sněmovní volby, mohou se proti němu spojit ostatní tradiční strany a
majitel Agrofertu tak skončí v opozici. Své o tom ví Jiří Paroubek, který
sice v roce 2010 vyhrál s ČSSD volby, ale nedokázal najít koaliční
partnery pro sestavení vlády. Skončil v opozici i v ČSSD a dnes už je mimo
nejvyšší politiku.

Miroslav Kalousek to přitom nezkouší poprvé. Navrhoval například, aby se
demokratické strany spojily proti ANO na pražském magistrátu. Naznačoval
také, že by se ČSSD měla s pravicí spojit při hledání prezidentského
kandidáta. Je totiž stále zjevnější, že Andrej Babiš podpoří v roce
2018 Miloše Zemana.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
ČSSD je v krizi, zastírá to útoky na Ťoka. A kšeftuje s funkcemi, sdělil
Andrej Babiš

Předseda hnutí ANO Andrej Babiš se na dnešní ranní tiskové konferenci
zastal ministra dopravy Dana Ťoka (ANO), s jehož prací nejsou spokojení
mnozí sociální demokraté, mimo jiné i premiér Bohuslav Sobotka.

„Napadají ho za věci, za které on nemůže. Které zdědil a na kterých se
také podílela ČSSD,“ uvedl Babiš. „Mě velice mrzí tato komunikace ze
strany ČSSD a pana premiéra. Nebyl jsem informován o tom, že si pan premiér
zve naše ministry na schůzku. Ani jsem nebyl pozván,“ řekl k dnešní
schůzce Ťoka se Sobotkou. Podle něj jde o zastírací manévr, jak ukrýt
problémy uvnitř ČSSD.

„Hnutí ANO nejmenovalo ministry podle vůle krajských organizací, jako to
dělá ČSSD. Nekupuji si přízeň krajských organizací. My jsme nominovali
ministry podle odbornosti, dokonce dva z nich nejsou členové našeho hnutí. A
hodnotíme je podle práce. Mrzí mě, že se vyvolávají další koaliční
konflikty,“ zmínil Babiš a vrátil se i ke krajským volbám, v nichž podle
něj nedocházelo z jejich strany k agresivní kampani.

„ČSSD je v krizi, probíhá tam vnitrostranický boj – a my nechceme být
součástí. A nechceme, aby to mělo dopady na fungování vlády, která je
úspěšná,“ řekl Babiš. Dodal, že hnutí ANO sice také v krajských
volbách nemělo oslnivý výsledek, ale bude se to řešit uvnitř hnutí,
nikoliv aby se tím obtěžovala veřejnost. O to požádal také Sobotku.

Své řekl i k mýtu a ke Škodě Transportation. Následovala pak slova
ministra Dana Ťoka, který zhodnotil, co se ministerstvu povedlo a nepovedlo v
uplynulém období. „Jsem přesvědčen, že se na tomto ministerstvu daří,
a udělám vše pro to, aby se dařilo i dále,“ sdělil Ťok. Důvody, proč
jej premiér Sobotka pozval jako prvního na bilanční schůzku, vidí v
úspěchu ministerstva. „Na tomto ministerstvu se totiž ukazuje, že stát a
ministerstvo se dá řídit jako firma. A to asi není úplně dobře, když se
toto potvrzuje,“ uvedl.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Zacharovová popřála brzké uzdravení novinářům a vojákům zraněným v
Sýrii

Oficiální mluvčí MZV Marie Zacharovová popřála brzké uzdravení
novinářům televizních stanic NTV a Zvězda, a také ruským vojákům,
kteří byli zraněni při výbuchu v Sýrii.

Dříve bylo oznámeno, že čtyři novináři televizních stanic NTV a Zvězda
a pět vojenských příslušníků bylo zraněno při výbuchu fugasu v jedné
obytné čtvrti syrského Dajr az-Zauru, a že jejich životy nejsou ohroženy.
Všichni zranění byli pohotově evakuováni na ruskou leteckou základnu
Hmeimim, kde jim byla poskytnuta nezbytná lékařská pomoc.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Zóny konfliktů se staly pro někoho výhodným byznysem, prohlásil Putin

Území konfliktů se pro některé lidi staly prostě výhodným byznysem,
myslí si ruský prezident Vladimir Putin.

„Vzniká dojem, že samy „horké body" a zóny konfliktů se pro některé
staly prostě výhodným byznysem, články ve vytváření šedých zón pro
dodávky zbraní do zemí a regionů s nestabilní vojenskopolitickou situací,"
řekl Putin na zasedání komise o otázkách vojenskotechnické spolupráce
Ruska se zahraničními státy.

Zdůraznil, že „export zbraní je ohromná odpovědnost pro jakoukoli zemi, a
je velmi důležité, aby to chápali všichni účastníci globálního trhu se
zbraněmi".

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
V době prezidentské kampaně vyjde kniha Zemanových rozhovorů

V době kampaně před prezidentskými volbami vyjde druhý díl sebraných
rozhovorů současné hlavy státu Miloše Zemana, který se uchází o
znovuzvolení. Kniha je podle zjištění ČTK inzerována i pomocí billboardů.
Zeman uvedl, že za své znovuzvolení nepovede kampaň.

Podle Úřadu pro dohled nad hospodařením politických stran a politických
hnutí, který dohlíží na dodržování pravidel pro volební kampaně,
záleží na způsobu nakládání s knihou, zda je považována za součást
kampaně, nebo ne.

Knihu s názvem Dokážeme si vládnout sami vydává nakladatelství Olympia,
podle internetového obchodu s knihami bux.cz by měla vyjít tento pátek.
Stejně jako první díl vydaný loni v září obsahuje i tento rozhovory,
které se Zemanem vedl redaktor serveru Parlamentní listy Radim Panenka,
doplněné o komentáře prezidentova mluvčího Jiřího Ovčáčka a snímky
hradní fotografky Hany Brožkové.

Zeman opakovaně řekl, že za své znovuzvolení kampaň nevede. Kniha vyjde po
skončení termínu pro podávání kandidatury na prezidenta, a tedy v době
prezidentské volební kampaně.

Úřad pro dohled nad hospodařením politických stran a politických hnutí v
době před parlamentními volbami označil knihu předsedy hnutí ANO Andreje
Babiše O čem sním, když náhodou spím za součást volební kampaně.
Hnutí ANO muselo náklady na vydání knihy poté zahrnout do limitu celkových
nákladů na svou kampaň. Babiš později uvedl, že kvůli tomu bylo nutné
omezit i počet billboardů.

Člen úřadu Jan Outlý dnes ČTK řekl, že při posuzování toho, zda je
kniha součástí kampaně, záleží na způsobu nakládání s ní. „Pokud
je to normálně knížka, která se prodává v knihkupectvích, tak to
nebereme jako kampaň. U Andreje Babiše to nemělo znaky knihy podle zákona,
byla zdarma rozdávána na mítincích, takže to bylo na úrovni volebního
materiálu,“ řekl Outlý.

Už dříve se objevily ve schránkách občanů letáky s podobiznou prezidenta
a s popisem milníků v jeho politické kariéře. Podle Úřadu pro dohled nad
hospodařením politických stran by se rozeslání letáků mělo
započítávat do limitu, který zákon stanovuje pro kampaň na prezidentské
volby. Zeman v souvislosti s letáky řekl, že je sice za jejich vydání
vděčný, sám ale podnět k nim nedal a nemůže nikomu bránit, aby vedl
kampaň v jeho prospěch.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Heise: Zřeknutí se raketových motorů z Ruska přijde USA na miliardy

USA jsou nuceny vypouštět do kosmu rakety s ruskými motory. Z tohoto důvodu
byly nuceny vyškrtnout Roskosmos ze sankčních seznamů, což vzbudilo
nespokojenost amerických politiků. Ti nařídili vývoj vlastních raketových
motorů, aby závislost na Rusku byla zlikvidována do roku 2019.

Avšak americké vojenské letectvo varovalo, že si to vyžádá dodatečné
miliardové výdaje, píše Heise.

Vojenské letectvo USA používá raketové motory vyrobené v Rusku. Sankce pro
ně neplatí, což není po chuti americkým politikům, píše Heise. Proto
požádali, aby v zemi byly vyvinuty vlastní motory, to si ale vyžádá
miliardy.

Jak připomíná vydání, protiruské sankce se dotkly také mezinárodní
spolupráce v kosmonautice, ale pro ruské raketové motory RD-180 bylo třeba
učinit výjimku. Na zasedáních amerického senátu, jež se konala tento
týden, se stalo jasné, že americké vojenské letectvo bude ještě dlouhé
roky záviset na ruských motorech, ujišťuje autor článku. S jejich pomocí
vypouštějí do kosmu rakety Atlas V, s kterými tam posílají vojenské
objekty. V americkém parlamentě nemají jednotný názor ohledně toho, jak
překonat tuto závislost, informuje Heise.

Podle předběžné analýzy mají dodatečné výdaje na tento projekt činit
1,5-5 miliard dolarů, přičemž čím dřív dojde k úplnému zákazu dovozu
RD-180, tím víc se to projeví na plánech vypouštění a na výrobním
procesu, a tím větší budou výdaje. V současnosti nepředvídá program
vojenského letectva USA žádné dodatečné výdaje, připomíná vydání.

Republikáni nicméně trvají na tom, že likvidace závislosti na ruských
raketových motorech má být nanejvýš prioritním úkolem, což mimo jiné
prohlásil senátor John McCain. Podle jeho názoru, zvyšuje Rusko svoji
vojenskou akceschopnost, „aby ohrozilo národní bezpečnost USA v kosmu."
Rovněž poznamenal, že závislost americké armády a tajných služeb je
trumfem v rukou ruského prezidenta Vladimira Putina.

Podle ujištění McCaina, nehodlá americké ministerstvo financí zavádět
sankce proti dodávajícímu RD-180 Roskosmosu, v jehož čele stojí dva „kamarádi"
Vladimira Putina, proti kterým již platí americké sankce. Jak řekl senátor,
dovoluje to předpokládat, do jaké míry jsou sankce USA pokrytecké, kvůli
čemuž bude v létě určitě mnohem těžší přesvědčit evropské spojence
o nutnosti prolongace jejích sankcí proti Rusku.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Pentagon oznámil „nebezpečné“ zachycení amerického letadla ruským Su-30.
Přišla reakce z ruské strany

Ruský stíhací letoun Su-30 „nebezpečně“ zachytil americké
protiponorkové letadlo P-8A Poseidon v nebi nad Černým mořem v sobotu,
oznámila v úterý televize CNN s odvoláním na prohlášení oficiální
mluvčí Pentagonu Michelle Baldanzaovou.

„Americké letadlo se nacházelo v mezinárodním vzdušném prostoru a
neudělalo nic takového, co by mohlo vyprovokovat podobné akce ruské strany",
sdělila Baldanzaová televizní stanici a označila operaci ze „nebezpečnou".

VKS Ruska provádějí denně doprovod a zachycení letadel členských zemí
NATO. Ministerstvo obrany zveřejňuje týdenní zprávy, v nichž se uvádí
statistika zjištění cizích letounů u státní hranice.

Kdy komentoval případy zachycení, generální tajemník NATO Jens Stoltenberg
uznal, že se provádějí zpravidla profesionálně a bezpečně, a jsou
běžnou praxí.

Stíhačka Su-30 byla vyslána do vzduchu poté, co u hranic Ruska bylo
registrováno americké výzvědné letadlo, uvedla tisková služba Jižního
vojenského okruhu.

Během dne 25. listopadu kontrola zaregistrovala nad neutrálními vodami
Černého moře vzdušný cíl, který se velkou rychlostí blížil ke státní
hranici.

S cílem jeho zachycení byla vyslána stíhačka Su-30, která slouží v PVO
Jižního vojenského okruhu.

„Po přiblížení ruská stíhačka obletěla vzdušný objekt a vizuálně
ho identifikovala jako americké výzvědné letadlo P-8A Poseidon," uvedli v
Jižním vojenském okruhu.

Poté Poseidon změnil dráhu letu a stíhačka se vrátila na své letiště.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
VIDEO Papež líbal nohy uprchlíkům v táboře

Součástí tradiční mše na Zelený čtvrtek, kterou odsloužil papež
František, byl i tradiční obřad mytí a líbání nohou. Letos se papež
vydal do uprchlického centra v Castelnuovo di Porto u Říma. Při obřadu omyl
a políbil nohy uprchlíkům různého vyznání. Píše o tom server Týden.cz.

Papeže v uprchlickém centru vítaly transparenty „Vítejte“, a to hned v
několika jazycích. Na prvního muže římskokatolické církve čekaly stovky
žadatelů o azyl. Pro tradiční obřad byly vybrány Vatikánem čtyři ženy
– katoličky a koptské křesťanky – a osm mužů – katolíci muslimové
a indický hinduista.

Původní text ZDE

Papež František upozornil prý tímto krokem na strasti běženců. Právě
pomoc uprchlíkům je jednou z papežových priorit.

Omývání nohou na Zelený čtvrtek odkazuje na Ježíšovo gesto pokory vůči
apoštolům, ke kterému došlo krátce před jeho ukřižováním.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Trump si volal se Stoltenbergem. Musíte dávat víc peněz na obranu, vzkazují
členům NATO

Generální tajemník Severoatlantické aliance Jens Stoltenberg dnes podle
informací agentury Reuters hovořil se 45. prezidentem USA Donaldem Trumpem,
který se ujme úřadu v lednu. Pánové se shodli na tom, že role NATO
jakožto obranné aliance je naprosto klíčová. Současně však přišla
řeč i na zvýšení armádních výdajů, se kterým se bude muset popasovat
většina členských států Aliance.

Současný šéf Severoatlantické aliance Jens Stoltenberg po telefonickém
rozhovoru s budoucím prezidentem USA Donaldem Trumpem uklidňoval evropské
partnery, že pro Donalda Trumpa je transatlantická vazba zásadní, a starý
kontinent tedy údajně nemusí mít obavy, že by jej Amerika v případě
ohrožení nechala na holičkách.

„Zvolený prezident Trump a generální tajemník Stoltenberg spolu
diskutovali o trvalé důležitosti Severoatlantické aliance a o tom, jak se
toto společenství postaví k novým hrozbám, boj proti terorismu nevyjímaje,“
zaznělo podle agentury Reuters na pozdější tiskové konferenci Jense
Stoltenberga. Trump se k telefonickému rozhovoru nijak nevyjádřil.

Celý článek v angličtině najdete zde.

Pánové také diskutovali o tom, jak spravedlivěji rozdělit finanční
zátěž související se členstvím v Alianci. Dlouhodobě platí, že
Spojené státy platí takřka tři čtvrtiny všech nákladů. V předvolební
kampani dával Trump najevo, že to tak nenechá. Po zvolení Donalda Trumpa
prezidentem se v této otázce obdobně vyjádřil i končící prezident Barack
Obama. I on Evropě vzkázal, že napříště musí platit víc. Během
poslední Obamovy návštěvy to z úst odcházejícího prezidenta slyšela
např. německá kancléřka Angela Merkelová. Kancléřka posléze
novinářům oznámila, že americké požadavky nebere na lehkou váhu.

Trump v předvolební kampani dával také najevo, že stojí o sblížení s
ruským prezidentem Vladimirem Putinem, což vyvolalo nervozitu v nejednom
evropském státě. Stoltenberg svým evropským partnerům vzkázal, že
nervozita nic neřeší, místo ní je třeba zvýšit výdaje na obranu a
zlepšit akceschopnost ozbrojených sil členských států NATO.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Vlivný módní návrhář prolomil tabu politické korektnosti a pustil se do
Merkelové. Kvůli migraci

Známý módní návrhář Karl Lagerfeld většinou poutá svoji pozornost
výstředními modely, ale tentokrát se pustil do odvážného politického
komentáře na adresu kancléřky Angely Merkelové a její přistěhovalecké
politiky.

Reakce médií a části veřejnosti na Lagerfeldova slova o uprchlících opět
ukázala, do jaké míry politická korektnost svazuje svobodu slova a
vyjadřování. Módní návrhář přitom neřekl nic, co by překračovalo
meze slušnosti a nemělo reálný základ. „Není přece možné zabít
miliony Židů za druhé světové války a poté do země přivést miliony
jejich nejhorších nepřátel,“ konstatoval Lagerfeld o víkendu v
populární francouzské talk show.

Módní návrhář narozený v Hamburku velmi ostře kritizoval konkrétně
kancléřku Angelu Merkelovou, po jejímž rozhodnutí na podzim 2015 přišlo
do Německa za velmi krátkou dobu přibližně milion migrantů ze zemí
Blízkého východu, kde se k Židům staví výrazně negativně. Především
v Palestině jsou již malé děti terčem protižidovské propagandy, která na
ně „útočí“ doma, ve škole, ale i v oficiálních médiích.

„Dcera pastora Merkelová už měla v Německu miliony přistěhovalců, z
nichž se někteří dobře integrovali, mají práci a vše úspěšně funguje.
Nemusela přece brát další milion migrantů, aby nějakým způsobem
vylepšila svůj pošramocený obraz po řecké krizi,“ kritizoval
čtyřiaosmdesátiletý módní návrhář nezvykle otevřeně německou
kancléřku, ale zároveň také multikulturalismus a v obecné rovině také
příliš liberální přistěhovaleckou politiku.

Židé se přitom v zemích, kde roste muslimská populace, necítí bezpečně
a odcházejí do Izraele nebo do Spojených států. V loňském roce média
informovala o exodu asi osmi tisíc francouzských Židů, kteří ze strachu z
antisemitských útoků ze strany příslušníků muslimské menšiny v
předchozím roce raději zemi opustili. Počet Židů odcházejících z
Francie přitom rok od roku roste a úzce souvisí právě s rostoucím počtem
muslimů a teroristickými útoky.

Reakce na odvážná Lagerfeldova slova na sebe nenechala dlouho čekat. Na
zmíněnou talk show se snesla vlna kritiky a desítky diváků rovnou podaly
stížnost. Celou záležitostí se zabývá také francouzský mediální
regulátor. Část veřejnosti podrobila Lagerfelda ostré kritice, opakujíce
klasické fráze mediálního mainstreamu o nesnášenlivosti a islamofobii.
Nemalá část lidí však naopak Lagerfelda chválí a vyjadřuje mu podporu za
to, že se odvážil říci nahlas pravdu.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Prohlášení po schůzce zahraničních velvyslanců na MZV Ruska ohledně
případu Skripala

Na Ministerstvo zahraničí Ruska pozvali na jednání všechny zahraniční
velvyslance.

Přímý přenos sledujte na Sputniku.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Dana Drábová: Pokud někdo podnikl po havárii ve Fukušimě let z Evropy do
Tokia, dostal dávku záření větší než za pobytu v Tokiu

ROZHOVOR Propagátorka jaderné energie Dana Drábová poskytla pro
ParlamentníListy.cz po čase rozhovor. Dlouholetá předsedkyně Státního
úřadu pro jadernou bezpečnost (již od roku 1999) uvádí, že nebezpečí
tzv. špinavé jaderné bomby je podle ní prakticky stejné, jako bylo v
minulém roce. Také transporty a další nakládání s nízkoradiačním
materiálem jsou pod pečlivým dohledem státu, stejně jako je nový sarkofág
v Černobylu na Ukrajině.

S přibývajícími bezpečnostními opatřeními v zahraničí, ale i u nás
mohou vznikat u veřejnosti určité obavy, zda „myslíme na všechno“. Je
to pravda?

Člověk pracující v rizikovém odvětví se nikdy nesmí nechat ukolébat
tím, že myslel na všechno. Úkol zní jinak: Neustále přemýšlet, na co
jsme mohli zapomenout, snažit se najít další a další možná slabá místa
a přijímat taková opatření, abychom je pokud možno eliminovali. Je však
třeba říci, že u rizik jaderných technologií se už teď pohybujeme v
extrémně nízkých pravděpodobnostech, že by událost, která nás doposud
nenapadla, mohla vést k ohrožení lidí.

V našem minulém rozhovoru jsme se zmínili o potenciálním nebezpečí, že
si Islámský stát či jiní teroristé mohou opatřit a použít tzv.
špinavou bombu. Je toto nebezpečí stále stejné, či se zvyšuje? Můžete
prosím pro nás laiky upřesnit, co je to vlastně „špinavá bomba“?

„Špinavá“ bomba je kombinace klasické výbušniny a velkého množství
do okolí výbuchem dobře rozptýlitelné radioaktivní látky. Nezabije více
lidí než klasická výbušnina, slouží především k vyvolání paniky a
paralýze normálního způsobu života, proto se její použití předpokládá
především v městské aglomeraci. Zatím nikde nebyla použita, na základě
poznatků po 11. září byla vytipována jako možná zbraň teroristů a
prezident Obama ji v roce 2010 označil za jednu z velkých hrozeb pro USA.
Riziko, že by se materiál pro výrobu špinavé bomby dostal do rukou
teroristů, se od našeho posledního rozhovoru nezměnilo.

Jsou zabezpečeny přechodná úložiště a transporty podle vás tak
komplexně, aby nedošlo ke krádeži či nehodě?

Jsou zabezpečeny tak, aby riziko nehody či zlovolného činu bylo velmi malé.
V případě nehody by se následky vždy omezily na velmi malou plochu v okolí
zdroje. Pro případ zamýšleného zlovolného činu jsou přijímána taková
opatření, aby bylo velmi komplikované se ke zdroji dostat, to samo od sebe
případné pachatele odrazuje. Získat zdroj musí prostě znamenat takové
úsilí, že se jim to nevyplatí. Tak je zabezpečení nastaveno.

Kolik se vlastně řádově vyskytuje v Evropě jaderných elektráren –
alespoň řádově?

V Evropě včetně Ruska a Ukrajiny je v provozu 185 jaderných reaktorů. V EU
pak 131 ve čtrnácti z 28 členských států.

Zelení a další odpůrci jaderné energie sice hovoří o „čisté energii“,
ale také o energii velmi drahé a nejvíce nebezpečné. Na druhé straně,
bojíme se jistě více toho, co až tak moc neznáme nebo tomu nerozumíme...

Jaderná energetika bezpochyby je rizikovým průmyslovým odvětvím. Není ale
zdaleka jediným a v energetickém sektoru není ani tím nejrizikovějším.
Katastrofy v uhelných dolech, protržené přehradní hráze nebo exploze plynu
si vyžádaly nesrovnatelně více obětí. Při výrobě megawatthodiny
elektrické energie z uhlí zemře o řád více lidí než při výrobě téže
megawatthodiny z energie jaderné – při započítání Číny o dva řády
víc. Stejně platí, že pokud někdo podnikl po havárii ve Fukušimě let z
Evropy do Tokia, dostal dávku záření v důsledku výškového letu větší
než za samotného pobytu v Tokiu.

V médiích proběhla série článků a reportáží o problému v Dukovanech.
Dá se toto lajdáctví v kontrole nazvat možným ohrožením státu a máte
nějaké informace, zda policie či zastupitelství „konají?“

Rozhodně nejde o ohrožení, tím méně státu. Policie šetří trestní
oznámení pro podvod a velké ekonomické ztráty v důsledku neplánovaných
odstávek.

Hovoří se o tom, že různé armády využívají na svých zbraních
materiály, které mohou zanechat stopy po radioaktivitě. Týká se to
především průraznosti raket apod. Vidíte v tom případné nebezpečí
kontaminace okolí použitím těchto zbraní či spíše technologie?

Jde o ochuzený uran, který se využívá kromě wolframu pro zvýšení
průraznosti podkaliberní munice. Ke kontaminaci v místě výbuchu dochází,
mnohem závažnější než ta radioaktivní je kontaminace chemická, uran je
totiž poměrně jedovatý.

Jistě jste zaznamenala případy zastřelených divokých prasat, která měla
velmi slabou, samozřejmě podhraniční radioaktivitu. Je to podle vás
pozůstatek Černobylu? Spekuluje se také právě o oblastech v Německu, kde
byly testovány výše uvedené zbraně...

Jednoznačně jde o pozůstatek černobylského spadu, také však o pozůstatek
spadu po testech jaderných zbraní v atmosféře, které vrcholily na začátku
šedesátých let minulého století.

Máme se, v době ne příliš stabilní situace na Ukrajině, opět obávat
Černobylu? Porušený reaktor, jak slýcháme z dostupných údajů, je pod
sarkofágem, ale ten prý doznává určité nestability nebo má snad i trhliny,
plánuje se oprava. Ale do elektrárny míří stále davy turistů. Nemůže to
být pro ně potenciální riziko... A v případě gradování vnitropolitické
situace také pro širší okolí nebo ostatní státy?

Nová ochranná obálka – sarkofág – pro havarovaný černobylský reaktor
je prakticky dokončena. I kdyby došlo k porušení té současné nebo i nové,
bude to mít důsledky, které se neprojeví jinde než v nejbližším okolí
elektrárny, zůstanou omezeny na „zakázanou“ zónu. Turisté by v takovém
případě prostě do elektrárny a jejího okolí nesměli.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Ministr vnitra Ukrajiny: Západ „opustil“ Kyjev

Ministr vnitra Ukrajiny Arsen Avakov si myslí, že Kyjev musí neustále svým
mezinárodním partnerům připomínat neplnění garancí podle
Budapešťského memoranda. To prohlásil na Národním expertním fóru v
Kyjevě.

„Je potřeba navracet naše vážené partnery, včetně NATO, ke slovníku
Budapešťského memoranda, které garantovalo Ukrajině územní celistvost a
nezávislost výměnou za předání jaderného potenciálu. Západní svět se
prostě polekal a podvedl Ukrajinu," cituje ministra LB.ua.

Avakov přitom poděkoval Západu za program podpory a za sankce.

„Ale! Ukrajinu opustili. Tento fakt je potřeba konstatovat. Máme právo
zadávat otázky tak prudce. Nás obelhali, a to musí být reálnou politikou
Ukrajiny. A ne to říkat se studem," řekl ministr.

Budapešťské memorandum je mezinárodní dohoda o bezpečnostních garancích,
který navazuje na připojení Kyjeva ke Smlouvě o nešíření jaderných
zbraní. Bylo podepsáno v roce 1994 lídry Ukrajiny, USA, Ruska a Velké
Británie.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Trump znamená konec éry Bushů, Clintonů a Havlů. ČT jak za komunistů,
místo na Reagana útočí na Putina. Zeman není hrozbou, říká Klausův
spolupracovník

ROZHOVOR Bývalý europoslanec ODS a člen správní rady Institutu Václava
Klause Ivo Strejček říká, že Česká televize vysílá jak za komunistů
– místo na Reagana dnes nadává na Putina. Zvolení Trumpa je podle něj
zemětřesením a snad i koncem éry Bushů, Clintonů, Albrightových a Havlů.
Zeman není nebezpečím pro demokracii. Jsou jím ti, kteří se odmítají
smířit s výsledkem demokratické volby.

Lze předpokládat, že svět se po vítězství Donalda Trumpa v amerických
prezidentských volbách určitým způsobem změní. Radujete se vy osobně z
výsledku hlasování? V čem pro vás vzbuzuje rozhodnutí amerických voličů
naději a v čem naopak strach?

Ano, já mám z vítězství Donalda Trumpa opravdovou radost. Především
proto, že si od jeho prezidentství slibuji viditelnou změnu americké
politiky. Tak viditelnou, tak podstatnou, že se přelije i do Evropy, což zde
potřebujeme jako sůl.

Ale nejen tuhle naději na změnu považuji za optimistický signál. Za
úžasné považuji celé to vzepření se amerických voličů tlaku médií i
politického establishmentu. To vzepětí svobodné volby považuji za
impozantní a nadějné.

Po celém světě se šíří podobné názory, které u nás například
reprezentuje Tomáš Halík. Tvrdí, že vítězství Donalda Trumpa pro něj
byl šok a že je to tím, že nevzdělaní lidé jsou manipulovatelní.
Předvedl nám Trump skutečně, že cestou k politickému úspěchu může být
systematické posilování toho, co je v lidech nejhorší? Lidé prý nejsou
schopni vnímat fakta, propadají se do nenávisti v důsledku nechuti k
uprchlíkům, homosexuálům a komukoli odlišnému...

Už v době probíhajících amerických voleb přinášely tamní zdroje
rozmanité statistiky. A jedna mě vážně zaujala: devět z deseti voličů
Trumpa si přeje návrat k hodnotám americké společnosti padesátých let
minulého století. Tedy návrat ke společnosti před Kennedyho budování „společnosti
bez hranic“, před aktivistický progresivismus Lyndona Johnsona s jeho „velkou
společností“.

Vítězství Trumpa není pouze nemilosrdnou porážkou Obamova prezidentství,
je v jistém slova smyslu i odmítnutím politik posledních padesáti let,
které oslabovaly americkou svobodu a víru v sílu lidského individua a
nahradily ji posilováním práv nejrůznějších menšin na úkor většiny. A
ona většina se teď ozvala. Tvrdit, že to jsou lidé nevzdělaní a
manipulovatelní, to bych si nedovolil. A navíc, americké povolební
statistiky ukazují, že to ani není pravda.

Objevují se i názory, že Západ čeká pravicová nacionalistická (kontra)revoluce…
Jenže další názorový proud říká, že politici tak dlouho vnucovali lidem
něco, co lidé nechtěli, ať už jde o práva menšin nebo toleranci k
imigrantům, že už těchto názorů mají dost. Lze říci, kdo má pravdu?

Nejen americké prezidentské volby, ale také svobodné chování britských
voličů ukazují, že lidé si již nechtějí nechat vnucovat to, co
dlouhodobě odmítají, s čím se neidentifikují a co jim v jejich životech
překáží. Nechtějí nic jiného, než žít svobodně. Chtějí s tím
zkostnatělým systémem zatřást. Přejí si změnu. To, zda si tuto změnu
přejí kvůli obtížně přijatelnému posilování práv a nároků
nejrůznějších menšin – homosexuálů, feministek, genderových aktivistů,
klimatických bláznů, stále silnější pozici roztodivných nevládních
organizací placených bůhvíkým či přirozenými obavami z migrační
kolonizace, které politická elita nečelí, je, myslím, jedno. Všechno
dohromady to vytváří atmosféru touhy po změně. A ta nachází průchod ve
svobodných volbách. Z vítězství Trumpa se radují všichni, kdo odmítají
imigranty. Lze říci, že tímto je definitivně jasné, že v Čechách si už
žádný politik, který to myslí vážně, nedovolí přijímat muslimy? Je
možné, že se lidé v Česku už naprosto zatvrdili? A vůbec obecně v
Evropě, viz názory CSU… Může se stát, že už nebudou chtít politici
riskovat případné problémy, které s imigranty přicházejí? Jenže další
informace svědčí o tom, že z Afriky stejně budou přicházet miliony
migrantů a že tomu nebude možné zabránit…

Já to tak jednoduše bohužel nevidím. Mě plní nadějí ta objevená odvaha
jít k volbám a jejich prostřednictvím poslat současné polické elity do
historie, to ano. A od té touhy po změně odvíjím i svůj optimismus. Ale
že to půjde jako na drátkách, že to teď bude všechno naráz jiné, to si
vážně nemyslím.

To je pravda, zvolení pana Trumpa snad pomohlo pootevřít okno příležitosti
ke znovunalezení odvahy se rozhodovat svobodně proti tlaku médií a
zavedených letitých politických skupin.

Ale ono to platí i naopak. Kdyby ve společnosti nekvasily nespokojenost,
naštvanost a nálada se tomu vzepřít, žádný Trump by neměl šanci. A
současný mainstream? Ať bude manévrovat jakkoliv, bude nedůvěryhodný.
Bude se snažit mluvit jinak, ale budou to říkat stále titíž – už
dostatečně zdiskreditovaní – lidé. A to si obvykle obyčejní voliči
dobře pamatují. Přestože očekávám v Evropě pokračování zmateného a
chaotického chování současných politických elit, touhu voličů po změně
to bude pouze posilovat.

Část veřejnosti podezírá média, zejména Českou televizi, z toho, že
nejsou objektivní, že ubližují prezidentu Zemanovi, že straní určitým
zájmům...

A není se čemu divit. My, kteří si ještě pamatujeme, že v temných
dobách komunistického zpravodajství musel i sportovní přenos začít
povinnou „antiimperialistickou“ pětiminutovkou odsuzující
rozmísťování amerických raket Pershing nebo informacemi o kapitalistické
perzekuci místních odborářů, my, kteří si pamatujeme, že za všechno
mohli Reagan a Thatcherová, si dnes tato jména vyměníme za jména Putin a
Asad, nenadáváme na Ameriku, ale na Rusko – a kupodivu jsme stále pořád v
České televizi. Efekt je stejný, jako býval kdysi. Lze se divit, že má
veřejnost tendenci podlehnout opaku slyšeného? Nebudou nakonec vedoucí
redaktoři v České televizi těmi Ruskem placenými sabotážníky, napadá
mě?

Jak zvládají informovat o volbě lídra světové velmoci média, ať už
veřejnoprávní nebo soukromá?

Já sledoval celý průběh na webu The New York Times, tedy tam, kde doopravdy
Trumpovi palce nedrželi. A přesto jsem se tam dozvěděl spoustu podrobností
a zajímavostí. To německá média byla zdrcena, jako by někdo významný
zemřel, a byla zaplněna truchlohrami podobnými těm v České televizi.

Myslíte si, že postupně zkusí hledat jiný přístup, že nebudou tolik
proimigrační a podobně? Začnou být shovívavější i vůči názorům,
které hlásají například nulovou toleranci vůči menšinám či imigrantům?

Na žádné osvícení nevěřím. Soukromá média jsou soukromá a já
respektuji, že si obsah svého vysílání upravují podle sebe. Ale
veřejnoprávní, tedy ta, která platíme ze svých peněženek, by měla
projít zásadní změnou financování. Což třeba takovou, že si jejich
vysílání budeme platit dobrovolně?

Globalizace často bere lidem dobře placená pracovní místa a nemá je kdo
vytvořit. Menší podniky zanikají, a tak nevytvářejí pracovní místa. A
zatímco ti majetnější mají víc, část veřejnosti chudne, o čemž se
samozřejmě raději nemluví. Bude vůbec někdo skutečně vážně hledat
řešení i pro lidi, kteří jaksi nepatří mezi těch pár vyvolených? Je
řešením, že se omezí mezinárodní obchod? Do jaké míry lidé
přestávají věřit finančnímu systému kapitalismu?

Zkusme se vrátit k myšlence svobodné společnosti bez dotací. Zkusme
oprášit naši víru v ochotu podstoupit riziko podnikat v prostředí, které
není deformováno dotacemi a šíleným systémem přerozdělování z Bruselu.
Zkusme věřit světu bez nepochopitelných regulací – ať bruselských, nebo
těch českých. Co kdybychom vrátili rozhodování politiků na co nejnižší
úroveň, na které by byli snadněji a rychleji kontrolováni. Nebyl by to
pružnější a lepší svět?

Pevně v to doufám! Moc bych si přál, aby volby ve Francii, Německu,
Nizozemí či Rakousku byly „probuzením“ občanů svých zemí a se
současnými establishmenty pořádně zatřásli. Čím dříve k tomu dojde,
tím nadějnější a snad i klidnější, méně revoluční všechny ty změny
budou. V USA se objevily bitky, protože spousta lidí nedokáže přijmout
osobnost nového prezidenta. A nemusíme chodit daleko, i u nás určitá vrstva
společnosti prezidenta Miloše Zemana snad až nenávidí. Může skončit
situace násilím v ulicích i v České republice? Největším nebezpečím
pro Ameriku není Trump, ale ti, kteří odmítají přijmout výsledek
svobodných voleb. Prezident Zeman, ať už s ním souhlasím nebo ne, není
nebezpečím pro českou demokracii. Nebezpečím jsou ti, kteří se odmítají
smířit s výsledkem demokratické volby a přijmout realitu. Je-li Miloš
Zeman takovým nebezpečím a zloduchem, nemůže to v roce 2018 skončit jinak,
než že bude zvolen jeho protikandidát.

A nemyslím si, že to v Čechách může skončit násilím v ulicích, faktem
ale je, že i u nás existuje – za posledních dvacet pět let nejhlubší a
soustavně prohlubovaný – společenský příkop „my a oni“.

Je Zeman svým způsobem „český Trump“?

Ne, Miloš Zeman „svým způsobem“ českým Trumpem není.

Kdo ze současných českých politiků je podle vás schopen u nás provést
„národní kontrarevoluci“ jako například Orbán v Maďarsku a získat
masovou podporu voličů?

Ze současných, ve slova smyslu v současné politice aktivních lidí nikdo.
Upřímně řečeno, já ani o žádné poptávce po nějaké kontrarevoluci,
nebo dokonce revoluci v Čechách nevím. Nemám pocit, že by současná
česká společnost po něčem takovém dychtila. A kde není poptávka, není
ani nabídka. Idejí, nápadů, řešení i lídrů. Trump vysílal poměrně
pozitivní signály vůči Rusku, teď se vyjádřil i k dění v Sýrii. Řada
republikánů má ale postoj odmítavý. Jaký postoj převáží a jaký byste
si přál, aby převážil? Mimochodem v Moldavsku a v Bulharsku teď vyhráli
proruští kandidáti. Spousta lidí na Ukrajině se bojí toho, že směr
politiky USA bude spíš orientovaný na vnitrostátní problémy USA…

Pokud bude americká politika směřovat k uklidňování vztahů s Ruskem a
hledání vážně míněných řešení situace v Sýrii, budou to trendy
správné. To, že Trump v nominacích na klíčové posty v administrativě
myslí také na ty republikány, kteří ho nepodporovali, je postup uvážlivý.
Svědčí o tom, že budoucí prezident chce hledat pro svoji politiku podporu v
senátu a Sněmovně reprezentantů, a to je nadějné. A přestanou-li se USA
vměšovat do vnitřních událostí Ukrajiny, bude to prospěšné pro celý
tento region.

Já už takový dotaz odpovídal několikrát a budu odpovídat pořád stejně.
Neznám nikoho, kdo by chtěl nějaký návrat na Východ. Jsme součástí
Západu. Vést debatu o tom, zda se otáčíme na Východ a opouštíme Západ,
je ztrátou času. Jediná smysluplná debata je vážné zamyšlení nad tím,
proč již Západ není na Západě. A o ruské propagandě u nás mluví ti,
kteří si nejsou ochotni připustit, že lidé kolem nich jsou, mimo jiné,
obvykle nadáni i zdravým rozumem. V souvislosti se 17. listopadem, zkusme
situaci u nás shrnout. Když Václav Havel říkal, že musí pravda a láska
zvítězit nad lží a nenávistí, kdo tady šíří pravdu a kdo tady lže?
Kdo šíří společenské smíření a kdo nenávist? A kdo politicky směřuje
nahoru a kdo dolů?

Brexit a zvolení Donalda Trumpa jsou výrazem jistého zlomu, pozitivními
změnami, návratem zdravého rozumu, jsou politickým zemětřesením a snad i
ukončením éry Bushů, Clintonů, Obamů, Albrightových a Havlů. Jsou koncem
minulých třiceti let. Ale cosi konzervativního kdesi uvnitř mě nabádá k
opatrným očekáváním už proto, že jsem ve svém životě byl svědkem
zlomových okamžiků, ze kterých jsem se radoval a od kterých jsem odvozoval
svůj optimismus – a opak byl pravdou. Třeba výsledky referend ve Francii a
Nizozemí o Evropské ústavě. A výsledek? Tak jste si zahlasovali, my jedeme
dál.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Vy si opravdu moc nepomáháte, hrozil Vondráček Fialovi před volbou
místopředsedy. A Wagnerová od Zelených to rozsekla, že za všechno mohou
Klaus a Kalousek

Nový předseda Poslanecké sněmovny Radek Vondráček z hnutí ANO, předseda
ODS Petr Fiala, senátorka za Zelené Eliška Wagnerová a politolog Tomáš
Lebeda se sešli v Žižkovské věži. Moderátor ČT Václav Moravec rozjel
debatu o nově se rodící koalici ANO Andreje Babiše, SPD Tomia Okamury a
KSČM Vojtěcha Filipa. Vondráček se hned ohradil a Wagnerová to vzala od
podlahy, rozčilovala se nad úkrokem od Listopadu 1989 a vlepila slovní
políček Václavu Klausovi a Miroslavu Kalouskovi.

„Jedna zpráva tu je a poměrně silná. Ta Sněmovna byla schopná za
místopředsedy zvolit předsedy dvou extrémních stran, ale nebyla schopná
zvolit místopředsedou šéfa druhé nejsilnější demokratické strany,“
konstatoval Lebeda hned na úvod s tím, že tato zpráva je varující.
Současně však vyjádřil názor, že je dobře, že se Sněmovna rozjela
relativně hladce a že nedošlo na obstrukce.

Vondráček se ihned začal bránit a zavzpomínal na rok 2013 a nezvolení
Miroslava Kalouska místopředsedou. „Dvakrát nebyl zvolen pan Kalousek z
personálních důvodů a jednou nebyl zvolen i pan Gazdík. A pravda je, že tu
je nějaká souvislost s tím, jak jsme se ve Sněmovně chovali doposud,“
uvedl. Na sociálních sítích prý ODS neustále útočí na hnutí ANO. „My
jsme to nedemokratické hnutí, ale chce se po nás,, abychom pro ně hlasovali,“
zlobil se Vondráček. ODS se podle jeho názoru jen odvolává na právo na
poměrné zastoupení ve Sněmovně, ale Demokratický blok jeho osobně
předsedou Sněmovny nevolil. A nejen to, ODS ani nepřišla požádat hnutí
ANO o podporu. „Ale já doufám, že se ta situace uklidní a pan Fiala bude
zvolen, protože strana s 25 mandáty má nárok na místopředsedu,“
konstatoval Vondráček.

Fiala dal najevo, že respektuje verdikt hlasující koalice ANO, SPD a KSČM a
až čas ukáže, jak bude tato koalice stabilní. „I když se mi to nelíbí,
tak to respektuji. Nechce mě do vedení Sněmovny třeba proto, že se mě
bojí, ale uvidíme,“ řekl Fiala. „Ale vy si moc nepomáháte, pane
předsedo. Já už zase tady poslouchám o koalici ANO, SPD a KSČM. Už je to
tady zase,“ zlobil se Vondráček.

„A to mám přijít s kyticí a bonboniérou?“ zeptal se okamžitě Fiala.
„To ne, ale přece musíte vědět, že to není jen tak a že se musí jednat.
Nestálo by za to trochu uhladit ty hrany?“ ptal se dál nový předseda
Sněmovny. „Já se přiznám, že nevím, co to znamená. My jsme političtí
soupeři a čelíme poměrně tvrdým útokům,“ ohrazoval se Fiala.
Vondráček však znovu zopakoval, že tímhle přístupem si hlasy ANO
nezíská.

V tu chvíli už se neudržela Wagnerová. A vlepila políček Václavu Klausovi
a dnes již bývalému předsedovi TOP 09 Miroslavu Kalouskovi. „Pro mě je to
tedy největší úkrok vzad, jaký jsme tady zatím zažili. Podle mého soudu
se na tom podepsali Václav Klaus a Miroslav Kalousek, kteří povýšili
politické dohody nad všechno. Co se dohodlo, to prostě platilo. A teď tady
sklízíme to ovoce,“ zlobila se dáma.

V demokratických zemích by druhá nejsilnější strana měla mít
místopředsedu sněmovny. „Takhle to nejde. Na to přece mají být nějaká
pravidla. Tady nejde, aby si šel někdo prosit o to, abychom mu tedy udělali
tu laskavost a hlasovali pro něj. Mě fascinovalo, když říkal pan Okamura,
že nevolili Fialu, protože on k nim nepřišel. A proč by k nim měl vůbec
chodit,“ kroutila hlavou nazlobeně Wagnerová.

„Měli by se potkat, aby spolu komunikovali,“ připomněl Vondráček
senátorce a bývalé ústavní soudkyni Wagnerové. „Ale od toho máme
schůze Sněmovny, kde spolu budou mluvit. Já si nedovedu představit, že by
spolu ty dvě strany – ODS a SPD – hlasovaly ve shodě. O mně je známé,
že nejsem zastánkyní ODS, ale tohle se mi jeví jako naprosto neuvěřitelné,“
pokračovala v kanonádě Wagnerová.

Lebeda senátorce přizvukoval. Také jemu se zdá neuvěřitelné a chybné
rozhodnutí hnutí ANO, když byl zvolen předseda radikálního hnutí Okamura,
ale předseda ODS Petr Fiala zvolen nebyl.

Vondráček si ale trval na tom, že nezvolení Petra Fialy je důsledkem toho,
co se tu dělo posledních 30 dní. Je třeba se podívat na výsledky voleb a
řídit se jimi. V tu chvíli dostal Vondráček od Wagnerové další ránu.
„To vaše pojetí demokracie je čistě formální, hlasy, hlasy, hlasy a
počty. Já zastávám to pojetí materiální, kde jsou důležité i ty
demokratické hodnoty,“ uvedla Wagnerová. Měla tím např. na mysli, že
místopředsedou Poslanecké sněmovny se neměl stát Okamura, ale nějaký
jiný člen SPD.

„Je možné, že bude mít Tomio Okamura na starosti zahraniční styky ve
Sněmovně?“ zeptal se Moravec. „Nemyslím si to,“ odvětil Vondráček s
tím, že zahraniční politika je především věcí vlády. „Ale jako
předseda budu velmi opatrný na to, aby se nestalo nic, za co by se ta
Sněmovna musela stydět,“ přislíbil nový šéf dolní parlamentní komory.
Z jeho úst také zaznělo, že za svého prvního místopředsedu určí Jana
Hamáčka z ČSSD, který vedl Poslaneckou sněmovnu v minulém volebním
období.

Poté prozradil, že do Poslanecké sněmovny dorazila nejen policejní žádost
týkající se pánů Andreje Babiše a Jaroslava Faltýnka (ANO), ale také
žádost o vydání pana Bohuslava Svobody (ODS) v kauze opencard. Policie prý
zaslala žádost také o vydání libereckého hejtmana Martina Půty (SLK), ale
u něj je tato žádost bezpředmětná, protože se vzdal mandátu.

Fiala k tématu doplnil, že ODS si vyslechne stanovisko svých kolegů, kteří
jsou členy mandátového a imunitního výboru a podle toho se rozhodne, jak
bude postupovat. V „závorce“ dodal, že pokud se nic nezmění oproti
žádosti z minulého volebního období, ODS bude pravděpodobně hlasovat pro
vydání pánů Babiše a Faltýnka.

Radek Vondráček v minulém volebním období prohlašoval, že poslanecká
imunita je přežitek a je třeba od ní ustoupit, aby každý poslanec měl
možnost se očistit. V neděli 26. listopadu 2017 však Vondráček předvedl
zajímavý názorový posun a začal imunitu hájit. Především v případě
Bohuslava Svobody má totiž nemalé pochybnosti o tom, že se tento politik
dopustil nějakého trestného činu. „Málokdy má člověk šanci složit
reparát a u Bohuslava Svobody bude třeba se o tom pobavit. Ono se ukazuje, že
člověk za ty čtyři roky nemá moc čas se očistit. Bude také záležet na
stanovisku pana Svobody, ale já to budu možná muset ještě přehodnotit.
Málokdy dochází k takovému názorovému posunu, ale ono se ukazuje, že
imunita smysl má, protože se stále ještě může stát, že moc výkonná se
vlamuje do moci zákonodárné,“ řekl Vondráček.

Fiala si posteskl nad tím, jak dlouho trvá rozhodování soudů v Česku.
Obratem však dodal, že je třeba rozlišovat kauzy pánů Babiše a Svobody.
Zatímco Babiš je podezřelý, že se nepřijatelně obohatil při svém
podnikání, tak u pana Svobody šlo možná o chybné rozhodování na
zastupitelstvu v Praze. Tyto dva případy je podle předsedy ODS třeba
rozlišovat.

Senátorka Eliška Wagnerová prohlásila, že zachovat imunitu ve Sněmovně
má svůj smysl, protože je třeba počítat třeba s tím, že vznikne
jednobarevná vláda, která by mohla útočit na politickou opozici skrze
policejní orgány. Wagnerová si nemyslí, že by se o něco takového
pokoušela příští vláda Andreje Babiše, ale někdy v budoucnu k tomu
dojít může a zákony musí být připraveny i na tyto obtížné doby. „Už
jsme viděli tolik šíleností, že nemůžeme vyloučit nic,“ shrnula svou
úvahu Wagnerová.

Pokud jde o vydání Andreje Babiše a Jaroslava Faltýnka k trestnímu
stíhání, senátorka má za to, že policie mohla se žádostí o vydání
Babiše požádat až po volbách, protože bylo zřejmé, že oněch několik
týdnů, které scházely do voleb, se toho nedalo moc stihnout. „Já vím,
že oni budou říkat, že my jsme se to dozvěděli teď, no tak dobře,“
povzdechla si senátorka.

Demokracie je důležitější než efektivita

Moravec poté otevřel debatu o tom, zda by případná vláda Andreje Babiše
měla přijímat zásadní rozhodnutí i ve chvíli, kdy nebude mít důvěru.
Lebeda okamžitě konstatoval, že vláda bez důvěry by se samozřejmě měla
chovat zdrženlivě. To je přece normální. „Mně je vlastně smutno z toho,
že nejsme schopni dodržovat elementární pravidla, která jsou nepsaná. Já
se trochu obávám, abychom se pod mantrou efektivity nezřekli některých
Ústavou daných svobod a pak se nám to někdy jindy vrátí. Řízení státu
nemá být jen efektivní, ale především demokratické,“ zdůrazňoval
Lebeda. Demokracie je bez debat důležitější než efektivita.

Fiala se podivoval nad tím, jak vlastně Andrej Babiš vede vyjednávání o
vládě. Od počátku se zdá, že Andreji Babišovi jde o sestavení
jednobarevné vlády. A pokud to bude vláda bez důvěry, tak je namístě
omezit činnost, třeba i zákonem. „Pokud ta vládní většina má být
opřená o SPD a komunisty, no tak je to vlastně velmi smutné, ale hnutí ANO
to zatím popírá, takže se zdá, že tu žádná většina nebude,“
zaznělo z úst předsedy ODS. Pokud by tu byal nějaká většina v podobě
tiché podpory menšinové vlády ANO ze strany KSČM a SPD, tak je to podle
Fialy možná smutné, ale politicky legitimní.

Vondráček se okamžitě bránil poznámkou, že některé věci zákonem
nařizovat nelze a je třeba je ustálit v demokratické praxi. Poté Fialu
znovu vyzval, aby si ODS sedla s ANO za jeden stůl a domluvila se na
většinové vládě, protože obraz menšinové vlády hnutí ANO, kterou by
podporovali komunisté a Tomio Okamura, nepředstavuje dobrý obraz na
mezinárodní scéně. „A nechcete vy si sednout k tomu stolu a zabránit tomu
obrazu České republiky, který není dobrý? Když je někdo jediný, kdo
něco udělat může, tak to také udělat musí,“ apeloval na Fialu
Vondráček.

Posléze přiznal, že se zrodila účelová koalice ANO, SPD a KSČM. „Co
jsme měli dělat? To jsme mohli proti sobě sedět s rukama v klíně, nebo
jsme mohli hledat dohody. Ale je to jen na ustavující schůzi a na schůzi
následující, aby byla Sněmovna uvedena do chodu,“ uvedl nový předseda
Poslanecké sněmovny. „My jsme měli na výběr buď chaos, nebo ustavující
schůzi, tak jsme se rozhodli pro ustavující schůzi,“ doplnil Vondráček.

Fiala Vondráčkovi jeho návrh okamžitě smetl ze stolu. „Tady se pracuje na
menšinové vládě, Babiš říká, že má na některá ministerská křesla
dva až tři kandidáty a na Mikuláše má být tato vláda jmenována, takže
návrhy směrem k ODS nelze brát vážně. Zvlášť když přímo před
kamerami slyšíme, že tu existuje blok ANO, SPD a KSČM.“

Vondráček doplnil, že Andrej Babiš je skutečně připraven představit svou
menšinovou vládu, protože od ostatních stran zaznívají vůči ANO tak
negativní reakce, že nemělo smysl pokračovat ve vyjednávání o
většinové koaliční vládě déle než deset dní.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Článek o záchraně Československa v roce 1968 prý prezidenta Zemana velmi
rozzlobil. Chystá se protestovat

Prezidenta Miloše Zemana rozzlobil článek na webu ruské armádní televize,
podle něhož by Československo mělo být vděčno za sovětskou intervenci z
roku 1968. ČTK to dnes sdělil člen delegace, která prezidenta doprovází na
jeho nynější státní návštěvě Ruska.

Zeman byl o článku informován po příletu do Moskvy z černomořského Soči,
kde dnes jednal s ruským prezidentem Vladimirem Putinem. Podle hradního zdroje
využije nynější návštěvy k tomu, aby se při některé příležitosti
proti článku na ruském webu ohradil. Není vyloučeno, že to bude
středeční setkání s předsedou ruské vlády Dmitrijem Medveděvem v
Gorkách u Moskvy.

Českou delegaci překvapil fakt, že článek vyšel v době Zemanova pobytu v
Moskvě. Navíc v situaci, kdy ruská strana sama opakovaně varuje před
překrucováním historických faktů. Zeman dnes v prohlášení k novinářům
po jednání s Putinem označil osoby, které se snaží dějiny falšovat, za
„ubožáky“.

Mluvčí prezidenta Jiří Ovčáček uvedl, že podle Zemana byla okupace v
roce 1968 zločinem a že prezidentův názor je neměnný. Ovčáček reagoval
odkazem na dřívější vyjádření, v němž Zeman označil vpád vojsk
Varšavské smlouvy do Československa za zločin. „Názor pana prezidenta je
neměnný. Okupace v roce 1968 byla zločinem,“ uvedl Ovčáček.

Československo by mělo být Sovětskému svazu vděčné za rok 1968,
zdůraznil dnes web ruské armádní televize Zvezda, řízené ruským
ministerstvem obrany. Uvedl to v článku zveřejněném právě na úvod
oficiální návštěvy českého prezidenta Miloše Zemana v Rusku.

CELÝ TEXT V RUŠTINĚ ZDE.

„Vstup vojsk do Československa (v roce 1968) nedovolil Západu uskutečnit
státní převrat podle technologie uskutečněné za ‚sametových‘
revolucí a zachoval na více než 20 let život v míru za souhlasu všech
národů Varšavské smlouvy,“ tvrdí autor dnešního článku Leonid
Maslovskij, kterého provází na ruském internetu pověst publicisty
snažícího se rehabilitovat sovětské zřízení. Zvezda zároveň podotkla,
že jde o osobní názory autora, které nelze ztotožňovat s názory redakce.

Autor článku tvrdí, že politická krize v Československu stejně jako v
dalších zemích socialistického bloku musela dříve či později vzniknout
vinou sovětského vůdce Nikity Chruščova obviňujícího svého předchůdce
Josifa Stalina z postihu milionů nevinných lidí. Podle autora šlo o „velkolepé
vítězství západních tajných služeb a páté kolony uvnitř SSSR“.
Nepřátelé Ruska tím dostali zbraň, s níž mohli proniknout do sovětské
pevnosti, jako toho Západ využil v roce 1968 v Československu. K politické
krizi podle autora posloužilo i rozdmýchávání „národnostní záště
mezi Čechy a Slováky“, jakož i skutečnost, že „Československo
nebojovalo proti Sovětskému svazu a necítilo vinu vůči naší zemi“.

„V zájmu pravdy je třeba říci, že ruské krve během války se vinou
Československa neprolilo méně než vinou Maďarska a Rumunska, jejichž
armády spolu s Německem zaútočily na SSSR v roce 1941. Československo od
roku 1938 a po celou válku dodávalo německým vojskům obrovské množství
zbraní, kterým zabíjely sovětské vojáky a mírumilovné obyvatele naší
země,“ napsal publicista.

„V Československu naši vojáci předvedli, že na Zemi není lepší národ
než Rusové,“ píše také autor. Dokázali to podle něj tankisté z 1.
gardové tankové armády, kteří prý úmyslně sjeli z horské silnice do
propasti, aby nepřejeli děti, které tam nastrčili „hnusní provokatéři“.

Vstup vojsk tak podle autora uchránil bezpečí zemí Varšavské smlouvy před
NATO a Češi by měli být vděční sovětské armádě za to, že Sudety
zůstaly součástí Československa, že jejich stát existuje v současných
hranicích a lid se vyhnul obrovskému množství obětí, které vždy
provázejí státní převrat.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Děkan Kuklík zkritizoval z ČT prezidenta Zemana. Není správné rozdělovat
českou společnost a strašit ji migrací, myslí si

Děkan Právnické fakulty Univerzity Karlovy Jan Kuklík se v pátečním
Interview vyjádřil k debatě o znovuzavedení paragrafu prezidenta republiky.
Zmínil i zákon, jenž by měl do českého právního řádu znovu zavést
paragraf o hanobení prezidenta republiky. Prý zpočátku nechtěl věřit tomu,
že je něco takového myšleno vážně. Posléze zkritizoval Zemana, Andreje
Babiše a nakonec přidal pár slov k prezidentským volbám v USA.

Podle pana děkana bychom si měli připomínat jak 17. listopad 1939, tak 17.
listopad 1989. První proto, že se odehrál za druhé světové války a
uznání tohoto dne za Mezinárodní den studentstva prosadili i lidé, kteří
se zbraní v ruce bojovali za svobodu Československa. 17. listopad 1989 bychom
si pak měli připomínat, protože jde o počátek naší moderní demokracie.

Důrazně varoval před úkrokem od demokracie, ke které by došlo, pokud by
byl skutečně unovu zaveden paragraf o hanobení prezidenta. Když Kuklík
slyšel o návrhu poprvé, nechtěl věřit, že je míněn vážně.

„Já jsem si tedy původně nemyslel, že to je věc, která by byla myšlena
vážně. Myslel jsem si, že jde o návrh malé skupiny opozičních poslanců,
a byl jsem nemile překvapen, když jsem viděl, kdo všechno se pod návrh
podepsal,“ kroutil hlavou Kuklík. Tento návrh nás prý vrací někam do
časů Rakouska-Uherska. Ještě to prohloubí rozpor v již rozdělené
společnosti, protože sám prezident rozděluje společnost. „To si nebudeme
nalhávat,“ řekl jasně Kuklík. Stačí se podívat, jak se Miloš Zeman
vyjadřuje např. směrem k akademické obci.

Hlava státu je dnes přímo volená politická persona a jako politická
persona musí být schopna snést kritiku. Jestliže se některým poslancům
nelíbí kritika prezidenta, měli by si vzpomenout např. na to, co se dělo v
loňském roce 17. listopadu, kdy vedle sebe na pódiu stáli prezident Zeman a
radikál Konvička. Samozřejmě nelze tvrdit, že uprchlická krize neexistuje,
a musíme s ní pracovat, ale rozhodně pro Česko nejde o něco
nezvladatelného. „Evropa má problémy s migrací, ale myslím si, že není
správné strašit českou společnost tím, co jí vlastně nehrozí, anebo
možná potenciálně hrozí, ale v rozměrech, které můžeme zvládnout.

„Já jsem sám zastáncem tradičních politických stran. My tu dnes vidíme
krizi tradičních stran a Andrej Babiš toho velmi umně využil. To
nabádání, aby se jednalo hospodárně, na tom něco samozřejmě je, ale na
druhé straně si myslím, že se principy demokracie rozcházejí s principy
firemního řízení,“ podotkl Kuklík. Babišovi hraje do karet i nepříliš
valná politická kultura ostatních stran. „Na tom by nebylo nic až tak
divného, kdyby se hnutí ANO chovalo více jako klasická politická strana,“
pokračoval host. Otázkou je, jak promění hnutí ANO stále významnější
angažmá ve vládě a na krajích.

V souvislosti s americkými volbami upozornil ještě na jeden problém
politiků, kteří občas slibují nesplnitelné. Pokud chtěl Donald Trump
vyhrát volby v USA, musel jít netradiční cestou. Už teď se navíc ukazuje,
že mírní svou rétoriku a nesplní všechno, co v předvolební kampani
sliboval. To je politická realita, na kterou narazí každý volený
představitel země. Ale řada voličů, kteří poněkud populistické sliby
vzali vážně, může být frustrována ještě více než před zvolením
Donalda Trumpa.

V závěru konstatoval, že je optimista, a vyzval lidi, aby v Česku chodili k
volbám. „Já jsem optimista. Ty volby budou důležité, ale já považuji za
nejdůležitější jít k volbám a volit, případně i kandidovat, a ne jenom
na ty volby nadávat,“ ukončil své vystoupení v ČT.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Mám tlapičky: Video s lenivým psem-lyžařem se stalo virálním (VIDEO)

Video zveřejnil majitel psa a milovník lyžování Svein Erik Moe. Od momentu
zveřejnění (3. března) ho sdílelo už více než 100 tisíc uživatelů
Facebooku.

Na záběrech je vidět jak pes místo toho aby běžel za lyžařem, leží na
zádech. Majitel ho musí vléct, zatímco pes si užívá ježdění a jenom
lehce hýbe tlapkami. Svein podepsal příspěvek: „poznáte ten styl?". Poté
tuto větu začali kopírovat stovky uživatelů internetu.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Já bych ho potrestal! Profesor Pafko, který léčil Havla, se v ČT pustil do
Bartíka

České lékařství stárne, alespoň demograficky. Průměrný věk lékařů
roste a chybějí specialisté a také cesta k atestacím je komplikovaná. Do
zahraničí bude odcházet nejspíše čím dál více lékařů. Lékaři se
také ohrazují proti elektronizaci. Nejen o tom hovořila v pořadu Interview
moderátorka Zuzana Tvarůžková se známým českým chirurgem Pavlem Pafkem.

Rostoucí průměrný věk lékařů je podle Pavla Pafka především
výhledový problém, už nyní je ale třeba dělat určité kroky k jeho
zamezení. „Ke dnešnímu dni je v lékařské komoře evidováno 43 502
lékařů, ale z toho je starších padesáti let 20 691. Ti starší musejí
být výhledově nahrazeni dorostem,“ upřesnil Pafko a dodal, že to může
být velký problém, jestli se to nezačne brát vážně.

„Na to, aby dostatek dorostu byl, se teď budeme připravovat nejméně dva
až tři roky,“ míní Pafko a kalkuluje, že student studuje šest let a po
skončení studia potřebuje k atestaci dalších pět až šest let. Včetně
přípravy zajištění prostředků i prostor je to tedy celkem patnáct let.
„Doufám, že na to budou politici myslet a navýší prostředky a
personální i materiální vybavení. Hlavně navýšený počet není nikdy
konečný, během studia odpadne někdy i padesát procent studentů,“
dodává s tím, že medicína je pro mnohé náročná.

Podle předsedy sdružení ambulantních specialistů bude v roce 2020 chybět
přibližně 1 080 lékařů, z toho asi osm set ambulantních. Podle Pafka v
České republice ročně promuje na osmi lékařských fakultách kolem tisíce
mladých lékařů. „Z toho ale přibližně dvě stě hned žádá o
potvrzení od lékařské komory, že nebyli jejími členy, že chtějí
vycestovat a nebyli nijak stíháni v rámci komory,“ upřesnil a dodal, že
rozhodující jsou pro ně samozřejmě i peníze a do zahraničí je to táhne
stále víc.

Jedna z věcí, na kterou si lékaři stále velmi stěžují, je elektronizace.
Pafko je přesvědčen, že autoři zákona o lékařských elektronických
receptech museli přece očekávat, že problémům se jejich zavedení v
jistých lokalitách nevyhnou. „Rozumný člověk snad ví, že musí dát
všemu čas a počkat, než si systém sedne, a ne že se změny zavedou ze dne
na den. V Německu píše elektronické recepty pětadevadesát procent
lékařů, ale těch pět procent dostalo vůli, aby si rozhodli, jak to
chtějí,“ řekl.

Pavel Pafko také dodal, že je to otázka především času a vývoje. Pevně
prý věří, že nový parlament bude opravdu rozumný a nechá systému
dostatečnou vůli na etablování.

Prezident České lékařské komory Milan Kubek se k elektronickým receptům
vyjádřil, že dostupnost lékařské péče nesmí být ohrožena kvůli
neuváženému experimentu. „Jestli to je experiment, soudit nemohu, neznám
detaily, obecně vím, že je třeba nechat situaci zklidnit a dát tomu šanci.“

Pavel Pafko měl dříve ve své lékařské péči prezidenta Václava Havla,
jestli je správné poskytovat detailní informace o prezidentovi, je podle
Pafka věc prezidenta. „Prezident je člověk jako my všichni ostatní a
chovat se k němu máme jako k člověku, a ne k jeho funkci. Záleží jen na
něm, co chce sdělovat o svém stavu společnosti. Když byl operován Havel a
věděli jsme jeho diagnózu, šel jsem nejdříve za ním a zeptal se ho, co
mám říkat,“ řekl s tím, že mu sám radil, aby řekl pravdu, protože ta
se vždy někde provalí.

To, co o zdravotním stavu Miloše Zemana řekl politik Bartík, je velmi
nemorální a naprosto nedůstojné. „Já bych ho potrestal,“ řekl Pafko s
tím, že by si na pusu měl dát pozor i Zeman, když říká, že si cukrovku
vyléčil pojídáním sladkého, může se stát, že mu to někdo uvěří a
sám to vyzkouší.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Zemanovo zdraví by se mohlo podle expertů stát tématem kampaně

Otázka zdravotního stavu současného prezidenta Miloše Zemana by se podle
marketingových expertů oslovených ČTK mohla stát jedním z témat kampaně
před volbami hlavy státu. I když ostatní kandidáti se zřejmě nebudou
chtít do tématu pouštět vzhledem k jeho citlivosti, do veřejného prostoru
ho prosadil podle analytiků mimo jiné hradní mluvčí Jiří Ovčáček,
když vyvracel facebookový status brněnského politika Svatopluka Bartíka o
tom, že Zeman trpí rakovinou.

Sdílením výroku i medializací následné žaloby na Bartíka, ve které Hrad
požaduje omluvu a pět milionů korun, podle předsedy Institutu politického
marketingu Karla Komínka způsobil Ovčáček, že se téma dostalo do všech
médií. „Kdyby to neudělal, tak by se to nasdílelo na pár stovek stránek
a zajímalo to část Brna a Prahy. Žalobou z toho udělal téma, politici se k
tomu budou muset nějak postavit,“ řekl ČTK Komínek.

Konzultant pro politický marketing Martin Joachymstál míní, že většina
protikandidátů téma zdraví současné hlavy státu odmítne využívat jako
soukromé a citlivé. Proti zdraví hlavy státu se zatím vymezil jen Mirek
Topolánek, když sdílel svou fotografii z pochodu proti diabetu, připomněl
Joachymstál. Topolánek to udělal nedlouho poté, co Zeman před novináři
prohlásil, že mu „v sobotu odešla cukrovka“.

Hrad dělá podle Joachymstála správně, když spekulace o Zemanových
zdravotních problémech opakovaně dementuje. „Nicméně si myslím, že
pokud se Miloš Zeman někde objeví a lidé budou mít pocit, že není v
nejlepší kondici, tak by mu třeba mohli i z dobré vůle přát, aby si
odpočal, aby už to nedělal,“ uvedl. Také podle Komínka by někteří
Zemanovi voliči mohli kvůli obavám o jeho zdraví volit někoho jiného, aby
prezidentovi dopřáli odpočinek.

Komínek připomněl, že například v USA je debata o zdraví výraznou
součástí kampaně. „Prezident je v USA velitelem ozbrojených sil, má u
sebe také kufřík s jaderným kódem,“ připomněl. V ČR podle něj není
dost dlouhá tradice prezidentské přímé volby, ale letošní bude zřejmě
první, kdy zdraví bude hrát roli.

Zeman pokračuje ve svých cestách do krajů, které započal po svém zvolení.
Analytici uvedli, že jeho mítinky splňují marketingové definice kontaktní
kampaně. Podle expertů nyní může Zeman těžko obhájit své tvrzení, že
kampaň nevede. Joachymstál upozorňuje na knihu jeho rozhovorů, na kterou
lákají billboardy, Komínek zase na zájezdy do krajů. „Že to Miloš Zeman
dělal i před vyhlášením kampaně, to neznamená, že to, co dělá teď,
kampaň není,“ uvedl Komínek.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
VIDEO Uprchlíci zase řádí, tentokrát v Řecku a Bulharsku. Policie musela
vytáhnout vodní děla

Uprchlické tábory v Bulharsku a Řecku v posledních dnech zasáhly
násilnosti, kterých se účastnily stovky migrantů z Blízkého východu a
Afriky. Policisté museli použít k uklidnění situace vodní děla a další
donucovací prostředky.

Situace v bulharských a řeckých uprchlických táborech je mezinárodními
migračními organizacemi dlouhodobě kritizována. Jejich dočasní obyvatelé
údajně nemají zajištěny dostatečné ubytovací kapacity, základní
hygienické potřeby a v mnoha případech s nimi není zacházeno v souladu s
mezinárodním právem. V obou zemích také dle kritiků z lidskoprávních
organizací až příliš dlouho trvá vyřizování žádosti o azyl.

Násilné protesty v největším bulharském uprchlickém táboře v Harmanli
však vypukly kvůli tomu, že úřady rozhodly o vyhlášení karantény z
důvodu obav ze šíření infekce. Jak uvádí německý deník Die Welt,
opatření byla přijata pod tlakem místního obyvatelstva, které se obávalo
šíření nákazy. Podle dostupných informací bylo v táboře evidováno asi
130 případů kožních infekcí, virových onemocnění a také například
planých neštovic.

Celý text v němčině najdete ZDE.

Uprchlíci však zákaz vycházení přijali s nevolí a začali proti němu „aktivně“
protestovat. Při násilných střetech bylo zraněno čtrnáct zasahujících
policistů a následně zatčeno asi dvě stě až tři sta „nejbojovnějších“
uprchlíků. Protestů se podle místních úřadů účastnila přibližně
polovina ze tří tisíc zde pobývajících migrantů. Jak ukazují záběry,
při protestech zapalovali ohně a házeli po zasahujících policistech kameny
a další nebezpečné předměty.

Většinu protestujících migrantů tvořili Afghánci, a jak uvedl bulharský
premiér Bojko Borisov, šest zatčených násilníků bylo označeno jako „hrozba
pro národní bezpečnost“. Jak uvedla šéfka bulharského Úřadu pro
uprchlíky Petya Parwanowová, k zákazu vycházení nebyl žádný
opodstatněný důvod a k násilným střetům tak prý vůbec nemuselo dojít.
V táboře Harmanli žije přibližně čtvrtina všech uprchlíků
nacházejících se momentálně v Bulharsku a nešlo zdaleka o první podobný
incident.

Ke konfliktu mezi obyvateli uprchlického tábora a policií došlo také na
řeckém ostrově Lesbos u města Moria. Střetům předcházela nešťastná
událost, při které zahynula šestašedesátiletá žena a šestileté dítě.
Podle vyšetřování zapříčinil jejich smrt výbuch plynové bomby při
vaření v jejich stanu. Matka mrtvého dítěte a další dvě osoby byly
převezeny do nemocnice s vážnými zraněními. Událost podle Die Welt
rozrušila ostatní uprchlíky, kteří začali zapalovat ohně a vyvolávat
násilnosti. Policii se nakonec podařilo situaci dostat pod kontrolu.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Média zjistila detaily rozhovorů pilotů FlyDubai před katastrofou

Při stoupání velitel Boeingu, který havaroval v Rostovu na Donu, vypnul
autopilot, po čemž začalo letadlo prudce klesat a havarovalo. Svědčí o tom
údaje dešifrovaných rozhovorů pilotů v posledních vteřinách před
srážkou se zemí, které dostaly k dispozici Vesti.

Novináři se pokusili rekonstruovat vývoj událostí.

Podle verze novinářů, ještě než vystoupilo letadlo na letovou hladinu,
vypnul velitel autopilot, po čemž se vrhl Boeing střemhlav dolů.

Poslední slova, která zazněla v kabině, byla: „Uklidni se a táhni!"

Vesti podotýkají, že dosud není jasné, proč se v režimu střemhlavého
letu zapnul stabilizátor. Podle názoru novinářů pilot možná náhodou
zachytil přepínač, a kvůli velké únavě si toho nevšiml.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Zemanovec Dušek, exodborář: USA nám ubližují více, než to dělal SSSR.
Rok 1968? Víte, přemýšlel jsem a říkám...

ROZHOVOR Odbory jsou koupené za všemožné prebendy. Sociální demokraté u
vlády se na ně vykašlali. Odboráři v politice jsou čerti čtvrté
kategorie. Obyčejný odborář ohroženým druhem. Nikdy bych zákon pro
homosexuály neodsouhlasil. Tyhle nesmysly sem tlačí ekonomické a politické
síly ze zahraničí. Je to destruktivnější vliv než v časech Moskvy.
Invaze v osmašedesátém měla i svá pozitiva. Vidíme jen samé provokace
proti Rusku. Miloš Zeman ukazuje nezávislý postoj na EU. Předbíhá ostatní
o mnoho koňských délek. Migraci pojmenoval bezchybně. Novinářské nýmandy
je třeba přehlížet jak dvoumetrové lejno v průjezdu. Sobotka je
vztahovačný a měl by mlčet. Ať řekne čím je zavázán Merkelové a
Washingtonu. Budu znovu kandidovat a SPO na Pardubicku uspěje. Tohle vše nám
řekl Jaromír Dušek (SPO), náměstek hejtmana Pardubického kraje.

Už je to trochu retro, ale v roce 1997 jste na pět dnů jako šéf
železničních odborářů zastavil provoz na českých drahách. Od té doby
jsme ze strany odborů tak razantní protest nezažili. Odboroví bossové u
nás působí pomalu jako součást vládnoucí moci. Nechci říct rovnou jako
třeba takový americký odborář Hoffa, který byl v padesátých a
šedesátých letech běžně nazýván mafiánem... Já na to mám minimálně
dvě odpovědi. A obě jsou nepříznivé pro řadové odboráře. V Americe,
když vyčnívaly odbory a překážely, tak některé jejich představitele
zavraždili a jiné koupili. Říkali tomu žluté odbory. I u nás se také
někteří nechali koupit. Drtivá většina z nich je placena firmami, získali
ekonomické výhody, které by jako manažeři se svými schopnostmi nikdy
nezískali. O takových prebendách se jim nikdy ani nesnilo. Dostali byty, auta
či jiné prebendy. Své ovečky hodili přes palubu. Svědčí o tom řada
lidí, kteří sedí v dozorčích a správních radách a berou za to odměny,
o kterých se řadovým odborářům může jenom zdát. Rezignovali na obhajobu
práv těch, kteří je do těchto pozic vytlačili na svých bedrech. V době,
kdy jsem se odborům vrcholově věnoval, tak se nám tehdy na krátkou dobu
podařilo prosadit, že jsi-li odborář – funkcionář, nebo chcete-li
bafuňář či papaláš, tak v dozorčí radě jsem za zaměstnance a za odbory.
Odbory tě platí a odměna za členství v dozorčí radě nenáleží tobě,
ale odborové organizaci. Šel jsem sám příkladem a donutil jsem své kolegy,
že museli všechny peníze získané v dozorčí radě Českých drah odevzdat
do tzv. Podpůrného fondu železničářů. Nejsem si jist, že se to kolegům
líbilo a taky to po mém odchodu spadlo do kolejí jako u všech ostatních
odborových svazů. Tohle jste akcentoval zejména v době Nečasovy vlády. Od
roku 2014 máme vládu jinou, je v ní i sociální demokracie. Změnila se ta
situace nějak směrem k tomu, jak by měly odbory vypadat? Třeba takový kdysi
rétoricky tvrdý odborář Jaroslav Zavadil nebývale zkrotl a zvesela
poslancuje... Ta situace se razantně zhoršila. Ekonomické výsady řady
odborářů se zlepšily politickým angažmá. Vedle ekonomického vlivu tedy
získali i vliv veřejný. V pozici senátorů a poslanců – nechci říkat
všichni – se začali starat výhradně o svůj prospěch. A není to jenom o
ekonomických výhodách, ale i o protekcích a různých zvýhodněních. Tento
trend způsobil, že z odborů odešla kvalita. Znám řadu odborářů, kteří
se uplatnili v různých hospodářských funkcích. Nakonec není tajemstvím,
že několik odborářů úspěšně fungovalo v několika vládách, ať už na
MPSV, MF či jinde. Řada odborářů vykonává funkce i v regionální
politice a také bych řekl úspěšně. Ale to co postihlo naše politické,
manažerské struktury, to postihlo i odboráře. Obecně se dá říct, že
nám tu dnes vládnou čerti čtvrté kategorie. Na pozadí zářivého konzumu
okolo nás se ovšem rozevírají nůžky mezi bohatstvím a chudobou. Odbory u
nás pokládáte v tuto chvíli za koupené. Jak by měl vypadat odborový
vůdce dneška a jaký lze očekávat vývoj u českých odborů? Budoucnost
bude obtížná. Média se snaží všechny občany přesvědčit, že pro
všechny je přichystán blahobyt, byť dosahujeme pravého opaku u většiny
lidí. Jsme vybízeni k tomu, že se každý má starat sám o sebe a o svůj
prospěch. Takže těch, kteří by byli ochotni obětovat svoje zájmy pro
někoho jiného, aniž by měli jistotu, že v tom nakonec nezůstanou sami, asi
nebude mnoho. Druhý problém je dnes legislativa. Za pravicových vlád se
odborům odebíraly kompetence a paradoxně, když se dostaly k moci levicové
vlády, tak se jim nevrátily. Jasně chci říct, že na tom mají obrovský
podíl i sociální demokraté. Na tom, že odbory zmizely ze scény a jejich
pozice se oslabila. A přitom sociální demokraté měli v ruce nástroje, jak
pozici odborů zlepšit, zvýšit jejich hájení. Odborář je dneska
nejohroženější druh, pakliže trvá na tom, že chce hájit zájmy svých
kolegů. Může za to i současný zákoník práce, když nastavuje
odměňování prostřednictvím firmy. Ve chvíli, kdy na toto odboráři
přistoupili, tak se stali rukojmími firmy. Nechme odbory. Podobně jako jste
se v roce 1997 proslavil zastavením vlaků v České republice, v roce 2010
jste trefně popsal homosexuální lobby na Ministerstvu dopravy a Českých
drahách s humorným dovětkem „aby se člověk bál na chodbách úřadu
ohnout pro tužku“. Jako občan jsem to tehdy ocenil coby připomínku
hodnotové krize společnosti. Zrušil byste zákon o partnerství homosexuálů?
Kdybych měl legislativní páky, tak bych to nikdy neodsouhlasil. Všimněte si,
jak všechny tyhle nesmysly sem tlačí ekonomické a politické síly ze
zahraničí. Především z Washingtonu. Vždycky nám to sem někdo předestře,
nevím jakými způsoby – někdy politickým tlakem, jindy vydíráním, a
ochotní senátoři a poslanci takové nesmysly odsouhlasí. Naše média na tom
mají samozřejmě obrovský podíl. Dám příklad: Desetkrát denně jsme
dostali na každém kanálu informaci, že se v Moskvě uskutečnila manifestace
kvůli zavražděnému politikovi, ale o tom, že v Římě bylo plné
náměstí proti nabývání práv pro homosexuály, tak o tom ani slovo. Takže
já tvrdím, že jde o rozvrácení tradičních hodnot, zlikvidování
jakýchkoliv morálních zásad a principů. A to proto, aby došlo k totální
devastaci tradičních evropských hodnot a koneckonců jde o snahu o větší
ovládání lidí. Aby tu vzniklo tupé lidské stádo bez morálky a
jakýchkoliv kritérií z minulosti. Ještě drobnost k tomu. Před necelými
třemi lety přijala ruská Duma zákon, který zakazuje propagaci
homosexuálního životního stylu, genderu a jiných rozvalových tendencí v
médiích. Myslíte, že se u nás ve Sněmovně může najít „kacíř“,
který by usiloval o něco podobného? : Dokud budeme ovládáni beze zbytku
americkou zahraniční politikou, tak asi ne. Víte, když jsme byli v minulosti
pod výhradní kuratelou Moskvy, tak jsem si myslel, že po odchodu ruských
vojsk už nás tohle nikdy nepotká. Bojím se, že stávající vliv je mnohem
destruktivnější vůči naší společnosti než byl ten moskevský. Moskva
nás nenutila k inkluzi, nenutila nás k znehodnocení a devastaci našeho
školství, nenutila nás rozbít sociální systém a vytvořit tady statisíce
žebráků a chudáků. Zničit zdravotnictví, zničit zemědělství i to
ostatní. Amerika nás tohle všechno donutila udělat a bojím se, že nás už
připravila o všechno, co k tomuto státu patřilo. Není to až příliš
drsné? Není. Dopustím se něčeho, za co mě určitě nikdo nepochválí. Ale
já jsem mnohokrát za poslední léta přemýšlel o roce 1968. Mně bylo
patnáct a půl, šestnáct let. Vím, že jsem tehdy poslouchal rozhlas a
viděl, jak to moji rodiče berou vážně. Byli z toho úplně zničeni a
všude jsem potkával lidi, kteří měli slzy v očích. Desítky let se to s
námi vleklo a měl jsem k tomu jednoznačný a naprosto odmítavý razantní
postoj. Dnes ale odmítám jednostrannou verzi okupace a toho, co se tehdy stalo.
Další desítky let do roku 1989 jsem žil v klidu bez starosti včetně mých
dětí. Byl to svět bez sociálních otřesů, bez nezaměstnaných, bez
výrazné kriminality, bez drog. Tak to dneska dávám na dvě váhy, z pohledu
mého a mých dětí a milionů občanů v tomto státě, kteří si to možná
ještě připustí. Ten osmašedesátý rok mimo ta negativa, která všichni
známe, měl nepochybně pozitivum v tom, že následovala další desetiletí
klidného a spokojeného života beze všech negativ, která dneska vidíme.
Pane náměstku, obáváte se války? Já jsem dokonce největší šiřitel
fobie z války ve svém okolí. Protože tvrdím, že američtí jestřábi se
svými několika evropskými poskoky a je jedno, zda je mají na Ukrajině nebo
někde jinde, třeba v Británii či Itálii nebo Francii, udělali v
posledních letech pro rozpoutání třetí světové války maximum. Nebýt
jediného politika a současně jediného mírotvorce na světě, a to je
Vladimír Putin, tak už ta válka dávno byla a možná už jsme nežili.
Nechápu zorné pole těch, kteří tu válku chtějí vyprovokovat. Jakou
budoucnost si představují? Až někdo začne mačkat knoflíky balistických
raket s jadernou náloží. Nevím, co si od toho slibují. Možná chtějí
přežít ve svých podzemních městech, která si vybudovali za peníze
daňových poplatníků a chtějí tady vládnout té zlaté půlmiliardě lidí
a stačí jim, aby kolem nich skákalo půl miliardy otroků. Jsem přesvědčen,
že válka měla být již několikrát vyprovokována. Vzpomeňte na několik
událostí, které k tomu měly směřovat. Sestřelení malajsijského letadla
nad Ukrajinou. Kdyby to udělalo Rusko, dostali bychom stovky průkazných
snímků ze satelitů. Ale všichni víme, že to Rusko nebylo, byť se to tzv.
investigativní novináři snaží dokázat. Dále jde o sestřelení ruského
letadla s turisty na Sinaji. Nebo zničení vojenského letadla na Tureckem.
Nejde o nic jiného než Rusko vyprovokovat. Nestačí, že v rozporu se
smlouvami s Gorbačovem se NATO rozšířilo na východ a buduje tam prstenec
vojenských základen. To všechno jsou nekalé praktiky amerických tajných
služeb a jejích přisluhovačů, ať je to Mossad, anebo tajné služby EU,
které jsou ve skutečnosti prodloužené ruce CIA. Prostě rozpoutat válku a
sebrat Rusku jeho zdroje. Pojďme k politice české. Vím, že chováte obdiv k
Miloši Zemanovi. Ten je velkým přítelem státu Izrael a v těchto intencích
také ohledně Blízkého východu mluví. Nedělá z nás trochu svou
rétorikou terč? Na Izrael jsou v tom regionu mnozí nabroušeni... Tak já si
to tak úplně nemyslím, ale jsou některé věci, ve kterých s panem
prezidentem nesouhlasím. Zcela určitě bych byl mnohem opatrnější právě
vůči státu Izrael. Protože – připusťme si – je jen málo konfliktů,
ve kterých židovské peníze nehrály roli jako třaskavina, anebo tam nebyly
izraelské zájmy. Prostě, byl bych opatrnější, ale je to názor pana
prezidenta. A co se týče Zemanova pohledu na zahraniční politiku obecně či
na otázku migrace? Co s týče tohoto, tak tam Miloš Zeman ukazuje nezávislý
postoj, který je v rámci EU ojedinělý. A má moji naprostou podporu. Přes
všechny útoky médií, které jsou vůči němu nepřátelské, má podporu
obecně. Jen si vezměte. Nemine jediný den, kdy by se nějaký novinářský
nýmand, o kterém nikdo do včerejška nic nevěděl a lidé by ho
přehlíželi jako dvoumetrové lejno v průjezdu, nechtěl na prezidentovi
zviditelnit. Protože když řekne nějakou invektivu, nějakou nadávku, tak
média řízená ze Západu mu to strašně ráda zveřejní. Dodneška totiž
neunesli, že na Hrad nebyl dosazen ten správný protektor, který neumí
česky, sem tam prospí 22 hodin denně a uráží občany této kotliny. A
proto také tvrdím, že nebýt i Miloše Zemana, tak bychom v té válce dávno
byli. Upozornil na příšerné riziko invaze islámu. Pojmenoval, že je to
nebezpečná invazní skupina s jednoznačným vlivem na osud civilizace. To je
totiž mnohem horší světová krize než který oligarcha ovládne Ukrajinu. A
Miloš Zeman také činí nadčasové kroky. Ať už to byla jeho účast na
vojenské přehlídce v Moskvě v loňském roce, anebo návštěvy Číny. V
tom mu mnozí novináři nemohli přijít na jméno včetně politiků EU. No, a
pak jsme viděli, že čínského prezidenta ubytovala britská královna v
Buckinghamském paláci a vozila ho po Londýně ve zlatém kočáře. Miloš
Zeman je v mnoha ohledech prostě před ostatními o mnoho koňských délek
vepředu. A ti tzv. analytici, kteří o něm píší, nemají hodnotu ani toho
toaletního papíru. Jak hodnotíte vztahy mezi prezidentem Milošem Zemanem a
premiérem Bohuslavem Sobotkou? Ze strany premiéra Sobotky považuji některé
jeho reakce za absolutně zbytečné, vztahovačné a určitě by mu prospělo,
kdyby se držel pořekadla „mlčeti zlato“. Bude-li ve svých útocích na
prezidenta pokračovat, tak se znemožní úplně. Dle mého názoru prezident
nikomu ze svých kolegů neodpustí jejich nepodporu při nepřímé volby
prezidenta. A nikdo, kdo něco vybudoval, nemá rád, když někdo jiný
vybudované dílo svojí neschopností ničí. Bohuslav Sobotka se ohledně
migrační krize chová značně podivně. Je neschopen jasného stanoviska. Jak
je to možné? Já se opravdu velmi obávám, že pan premiér s námi hraje „levou“
a něco jiného prohlašuje a něco jiného koná. Nevím čím je zavázán
paní Merkelové, popřípadě Washingtonu, že to má větší váhu než
zájem celého státu a jeho občanů. A panu premiérovi bych vzkázal, aby se
zamyslel nad tím, že jen multikulturalismem oslabená Evropa bude pro Spojené
státy menší konkurencí a bude ovladatelnější. Bez dlouhodobé přípravy
a obrovských finančních zdrojů by žádná podobná migrační vlna nebyla
totiž možná. Všichni neposlušní vládcové severní Afriky a na Středním
východě jsou Spojenými státy a jejich spojenci odstraňováni z cesty bez
ohledu na oběti a bez ohledu na dopady a byznys především. Jako možný
příklad je možno uvést obrovské zásoby zemního plynu z Kataru přes
Sýrii a Turecko pro Evropu. Ostatní neznámé si může každý dosadit sám.
Jeden společný jmenovatel mají všechny rozvrácené země, odkud pochází
drtivá většina migrantů. A to ropu na svém území, popřípadě jiné
cenné energetické suroviny. Kdyby naši předkové nepovažovali islám za
hrozbu, nepoložili by své životy při obraně před průnikem islámu v
minulosti. To by měl pan Sobotka vědět. Pojďme k závěru. A to k vaší
politické budoucnosti. V roce 2012 jste byl za stranu SPOZ zvolen do krajského
zastupitelstva Pardubického kraje. Ta strana již neexistuje, propadla ve
sněmovních volbách v roce 2013 a její nástupkyně se jmenuje SPO a vede ji
senátor Jan Veleba. Vy jste náměstkem pardubického sociálnědemokratického
hejtmana pro dopravu. Budete letos znovu kandidovat? Byl jsem jednoznačně
přesvědčen, že už nikdy kandidovat nebudu. Právě proto, že jsem si v
životě něčím prošel a několikrát také ucítil vidle v zádech. Od lidí,
pro které jsem udělal nejvíc. Když ale vidím, jaké podhoubí se do
politiky žene, že to jsou lidé, kteří ji chtějí mít jako ryze mocenský
nástroj a cestičku, jak se dostat k veřejným penězům, tak jsem se rozhodl,
že se postavím jako hráz proti těmto lumpům. Takže kandidovat budu.
Řekněte, co je klíčovým tématem pro Pardubický kraj? Je to třeba
naprosto špatná dopravní situace v samotných Pardubicích, kde chybí tři
obchvaty? Vůbec nejde jenom o Pardubice. Doprava je největším problémem
celého Pardubického kraje. Pokud se bavíme o Pardubicích jako o dopravním
uzlu, tak oproti ostatním krajským městům tady je zpoždění dvacet pět
let. Je to způsobeno městskou radnicí. Moc mi je líto pardubických občanů,
že za čtvrt století si vždycky dokázali zvolit ty, kteří jak dosedli na
radnici, tak začali hned uvažovat o tom, co jim to vynese. Místo aby řešili
koncepční práci na generace dopředu. A tak se za pětadvacet let nepostavil
v Pardubicích jediný metr silnic. Nedostali se k tomu, aby se věnovali
železnici, dopravnímu terminálu či dvoukolejce na Hradec, o tzv.
Medlešické spojce ani nemluvě. No a když jste zmínil obchvaty. Těch se
občané určitě v dohledné době nedočkají. Proč? Jeden důvod je, že to
jsou stavby, které musí být posuzovány z pohledu dopadu na životní
prostředí. Druhý důvod je, že tak jak je to zakresleno v územních
zásadách rozvoje kraje, tak to mnohdy tato varianta už není, a to přesto
že je mnoho let schválená. Poslední dobou ji totiž město neprosazuje.
Jakoby se tak upřednosťňovaly nějaké budoucí soukromé zájmy. Takže
trasy některých obchvatů se mění, což oddálí jejich realizaci.
Samozřejmě to vyvolává diskusi, proč tak najednou. Nejde o nějaké
napojení na pozemky soukromých osob, kteří zrovna vládnou pardubické
radnici? U obchvatu přeci jde o to, aby došlo k rychlému objezdu města. A ne
že by na něj měly být napojeny kdejaké uličky. To je záměr, který
výrazně znehodnocuje účel obchvatu jako takového. Rychlé spojení má mít
přece minimum výjezdů. Co jste udělali v tomto volebním období pro
odblokování této situace? Bez ohledu na město a lokální požadavky jsme
už průběhu tohoto funkčního období vytvořili několik strategických
materiálů. Tam jsou priority ve všech ohledech. Jde nám o sjednocení všech
druhů dopravy, které Pardubicko má. Hned první rok mandátu jsme v tomto
smyslu podepsali s Ministerstvem dopravy memorandum. A vytvořili jsme skupinu
nazvanou Dopravní uzel Pardubice. Tam patří zástupci Správy železniční
dopravní cesty, Ředitelství vodních cest, samozřejmě letiště a
Ředitelství silnic a dálnic i město Pardubice. Tento tzv. Dopravní uzel
Pardubice by měl zpracovat do reálné podoby představu, jak vyřešit
dopravní situaci na generace dopředu. Tak ještě doušku. Co když se vůbec
do krajského zastupitelstva za SPO na podzim nedostanete? Oslnivými
preferencemi vaše strana v tuto chvíli nedisponuje... Troufnu si tvrdit, že
SPO v několika krajích uspěje. Pan předseda Veleba hájí zájmy velmi
dobře. A já si ho vážím. Pochopitelně to bude na lidech v regionech. Pokud
nemáte nadkrajské téma jako měla před lety sociální demokracie s poplatky
ve zdravotnictví, tak bude záležet na kvalitních kandidátech. A navíc si
myslím, že SPO je dobrá marketingová značka. Lidé nás stále vnímají
jako blízké prezidentu Zemanovi. Toho bychom měli určitě využít.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Turecko: Erdogan kouše. Znepokojivé a špatné zprávy. Už je jich opravdu
hodně

Turecký prezident se v posledních dnech doslova utrhl ze řetězu. Nejprve
vyhrožoval, že pustí do Evropy stovky tisíc uprchlíků, a nyní vyzval
muslimy po celém světě, aby více hájili „palestinskou věc“. Od
tureckého prezidenta se nyní odvrátila i kancléřka Merkelová.

Ještě zkraje letošního roku byly vztahy mezi Evropskou unií a Tureckem asi
nejlepší za poslední roky. Německá kancléřka Angela Merkelová a
bruselští politici se natolik zahleděli do hnědých očí prezidenta Recepa
Erdogana, že mu dokonce svěřili ochranu evropského kontinentu před masivní
migrační vlnou. Kritici této dohody přitom upozorňovali, že se tak EU
dostává vůči Turecku do podřadného postavení a může být snadno
vydíratelná. Jejich předpovědi se nyní potvrzují.

Vzájemné vztahy ochladly po červnovém pokusu o puč, po kterém si Erdogan
nepokrytě vyřizuje nezákonným způsobem účty se všemi svými kritiky.
Tisíce nepohodlných generálů, státních úředníků i novinářů bylo od
té doby uvězněno a podle mezinárodních organizací se jim jen stěží
dostane spravedlivého procesu a zacházení, na jaké jsou zvyklí obvinění
na Západě. Erdogan veškerá obvinění odmítá a nyní došla trpělivost i
váhajícímu Bruselu.

Tento týden se nechaly špičky z Bruselu slyšet, že by Evropská unie měla
vzhledem k výše zmíněnému zastavit přístupové jednání s Tureckem.
Erdogan reagoval velmi podrážděně a pohrozil, že v takovém případě
Turecko přestane plnit dohodnuté podmínky v migrační dohodě a vpustí na
evropský kontinent stovky tisíc nezvaných hostů ze zemí Blízkého východu.
Ale to ze strany Erdogana zdaleka nebylo vše.

Včera otevřeně přiznal, že se Turecko zapojilo do syrského konfliktu s
cílem vypudit ze země stávajícího prezidenta Bašára Asada. Aktuálně
Erdogan dokonce při parlamentní debatě o Jeruzalému vyzval muslimy z celého
světa, aby se postavili za palestinské záležitosti a hájili Jeruzalém. „Mešita
Al-Agsa na Chrámové hoře by neměla být bráněna jen mladými lidmi,
kteří mají k dispozici pouze kameny,“ cituje Erdogana izraelský list The
Times of Israel.

Přes zlepšení vztahů mezi Tureckem a Izraelem v posledních týdnech, kdy se
připravuje na důkaz smíření výměna velvyslanců obou zemí, také
turecký prezident kritizoval návrh izraelské vlády, aby byla snížena
hlasitost svolávání k modlitbám tzv. muezziny. Vedle Bruselu nyní ztratila
trpělivost s vrtošivým Erdoganem také jeho někdejší ochranitelka
Merkelová a včera sdělila svým kolegům z CDU, že je rovněž proti
pokračování přístupových jednání s Tureckem.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Z oficiálního tisku KLDR: Starý blázen a podvodník Donald Trump si
zaslouží trest smrti

Státní deník KLDR se domnívá, že americký prezident Donald Trump je
starý blázen a zlý podvodník. Zaslouží si prý trest smrti. Povšiml si
toho server Reflex.cz.

Severokorejská média jsou na Donalda Trumpa rozzlobená za to, že svými
urážkami častoval při návštěvě Jižní Koreje vůdce KLDR i celou zemi.
Noviny Rodong Sinmun dokonce požadují pro Donalda Trumpa trest smrti a
nazývají ho starým bláznem a zlým podvodníkem. Podle tisku je také
zbabělcem, jenž zrušil návštěvu demilitarizované zóny mezi Severní a
Jižní Koreou. „Trump se příliš bál našich vojáků a jejich žhnoucích
pohledů,“ míní tisk v KLDR. Jihokorejská zpráva však hovoří o
nevhodnosti počasí a USA dokonce tvrdí, že návštěvu demilitarizované
zóny dementovali ještě před odletem do Asie. Trump při své cestě Jižní
Koreou nazval režim severokorejského diktátora Kim Čong-una jako kruté
diktátorství. Podle tisku Severní Koreje jde o nejhorší a neodpustitelný
zločin – Trump zhoubně urazil důstojnost nejvyššího vedení. Původní
text ZDE. Jak dodává Reflex.cz, členové kimovské dynastie jsou vskutku v
KLDR uctíváni téměř jako bozi. Jakákoliv urážka je tvrdě trestána. :
Psali jsme: : : : : Petruška Šustrová chválí mládež. Dobře si prý
uvědomuje, jak běží dějiny : : : : Premiér Sobotka se zúčastnil
pietního aktu k výročí 17. listopadu a předávání Cen Paměti národa : :
: : Lubomír Man: Proč na výročí 17. listopadu nejásám : : : : Když
Sobotka vykládal, že sní o zemi bez Zemana, moc nám to nepomohlo,
připouští Hamáček. ČSSD prý musí získat zpátky 360 tisíc voličů, co
uteklo k Babišovi

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní