Question:
Dánsko se páře s migranty čím dál méně. Došláplo si už i na ty,
kteří jim pomáhají porušovat zákony

Dánsko s migrační krizí bojuje po svém. Skrze stále se zpřísňující
opatření se země snaží odradit migranty od vstupu na své území. Zabavuje
jim cennosti a prodlužuje lhůty. Přísnější opatření mají však dopad i
na dánské občany, kteří chtějí uprchlíkům pomoci. Jednou z nich je i
spisovatelka a aktivistka za práva dětí Lisbeth Zornigová. Za to, že autem
svezla syrskou rodinu, ji hrozí pokuta v řádu tisíců korun.

Dánsko je jednou z tranzitních zemí na cestě do Švédska a prošlo jím
již mnoho lidí. Tomu se Dánové snaží předejít stále se
zpřísňujícími protiimigračními opatřeními, jejichž cílem je odradit
od cesty přes jejich území další příchozí. Taková politika má však
dopady i na Dány samotné.

Bývalá ombudsmanka pro práva dětí a spistovatelka Lisbeth Zornigová je
jednou z těch, kteří nyní stojí před soudem. Rozhodli se totiž vzít
stopaře, což z nich podle dánských zákonů dělá převaděče lidí, a to
i přesto, že jeli jen po dánském území.

Zornigová jela po dálnici a nabídla rodině Syřanů odvoz do Kodaně. Její
manžel jim poté nabídl sušenky a kávu a odvezl je na nádraží, kde jim
koupil jízdenky do Švédska. Nyní čekají na verdikt soudu, jelikož oba
byli obviněni z převaděčství.

Jedná se o jeden z mnoha takových soudních procesů, kdy se dánští
občané rozhodli, že nebudou nečinně stát a přihlížet proudu lidí
cestujících do Švédska, kde jsou lepší azylové podmínky. Podle
dánských zákonů je však zločinem přepravovat lidi bez povolení k pobytu.
Od září 2015 do února 2016 tak již bylo obviněno 279 osob. Soud již
uložil několik peněžitých trestů v hodnotě téměř 20 tisíc korun a
výš.

Celý text zde

„Myslela jsem si, že převaděčství je, když vezete někoho přes hranice
a dostanete za to peníze nebo z toho jinak těžíte – ne že jezdíte v zemi,“
podivovala se Zornigová. „Bohužel se zdá, že v Dánsku je tomu jinak.“
Před soudem uvedla, že je vinna nanejvýš z toho, že „pomáhala lidem v
nouzi“.

OSN stanovuje pašování lidí jako činnost motivovanou materiálním či
finančním ziskem, podobně jako rozhodnutí EU, podle kterého nelze pokutovat
osobu, která „poskytuje humanitární pomoc“. Dánsko však není vázané
žádnou z těchto smluv. „Dánsko již není první v Evropě v ohledu
lidských práv, je úplně na dně. Za posledních deset let se podařilo zcela
rozebrat dánské azylové zákony,“ řekl Bjorn Elmquist, právník
zastupující Zornigovou a další obžalované.

Diskuse v Dánsku se mezitím přiostřuje, kdy na jedné straně je stále
sílící Dánská lidová strana a na straně druhé se objevují hnutí pro
pomoc uprchlíkům, jako „Vítejte v Dánsku“ či „S převaděči lidí“.

„Počty příchozích uprchlíků v Dánsku klesají, ale my o tom pořád
mluvíme, jako bychom byli Řecko,“ řekla Line Sogaardová, mluvčí skupiny
Vítejte v Dánsku. „Zdravý rozum jakoby se odstěhoval do Ruska, tak je nám
vzdálený.“

„Je povinností člověka konat, pokud je to v jeho moci. Musíte oponovat
zákonům, které perzekvují jiné lidi,“ řekla studentka Reem al Awwadová,
členka organizace S převaděči lidí, která poskytuje uprchlíkům cestu
přes hranice do Švédska. „Dost jsem se bála, že bych mohla přijít o
právo zde žít a být deportována,“ přiznala al Awwadová a dodala, že by
to však udělala zas.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Zeman zahájí další podnikatelské fórum, odpoledne se vrátí domů

Poslední den své státní návštěvy v Rusku český prezident Miloš Zeman
věnuje pobytu v uralském Jekatěrinburgu, půldruhamilionovém velkoměstě na
hranicích evropského a asijského kontinentu. Správní středisko
Sverdlovské oblasti je považováno za jedno ze tří největších ruských
vzdělávacích a průmyslových center, píše ČTK.

Zeman se v Jekatěrinburgu zúčastní zahájení česko-ruského
podnikatelského fóra, na které přijeli zástupci desítek českých firem.
Seminář je regionální obdobou středečního fóra v Moskvě, během něhož
byly podepsány miliardové kontrakty. Na jednání podnikatelů naváže
Zemanovo setkání s oblastním gubernátorem Jevgenijem Kujvaševem, jehož se
zúčastní i hejtmanka Jihočeského kraje Ivana Stráská. Oba regiony spojuje
dohoda o partnerství.

Odpoledne Zeman převezme čestný doktorát Uralské federální univerzity,
která nese jméno prvního ruského prezidenta Borise Jelcina. Škola, jejíž
základy byly položeny ve 20. letech minulého století, patří k největším
ruským univerzitám. Po převzetí doktorátu prezident uctí památku
československých legionářů na místním Michajlovském hřbitově.

Na závěr státní návštěvy si Zeman prohlédne výrobní haly Uralského
závodu civilního letectví (UZGA), který kompletuje letouny české výroby
L-410. Po prohlídce odcestuje zpět do vlasti.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Už žádná živelná migrace? EU pokročila v dohodě s Tureckem, ale proti
jedné věci ostře vystoupil Orbán

Dny nijak neřízené migrace jsou u konce. Byla totiž uzavřena takzvaná
balkánská migrační trasa. Novinářům to po pondělním summitu EU s
Tureckem řekl předseda Evropské rady Donald Tusk.

Podle Tuska došlo také k dohodě s tureckým premiérem Ahmetem Davutoglu,
který souhlasil s tím, že Turecko bude brát zpět migranty, kteří nemají
nárok na azyl. Nová dohoda s Tureckem by měla být hotova do březnového
summitu Unie.

O shodě s Tureckem následně pohovořila i německá kancléřka Angela
Merkelová. Podle ní se lídři unijních zemí shodli na obrysech tureckých
návrhů. Jednání trvalo dlouhých dvanáct hodin, nyní se lídři vlád
vrátí k jednání ve čtvrtek 17. března, kdy začíná onen březnový
summit EU. Merkelová zároveň uvedla, že cílem akčního plánu EU s
Tureckem je nahrazení nelegálních cest migrantů do Evropy legálním
způsobem. Turecko je podle ní rovněž připraveno převzít zpět všechny,
kteří se do Řecka dostanou nelegální cestou.

Syřané, kteří budou chtít do Evropy legálně, si potom podle Merkelové
budou moci vybrat přesídlovací evropský program, na němž by se evropské
unijní země měly podílet dobrovolně.

Původní text ZDE.

Zároveň se jim příliš nelíbí jiný turecký návrh, že země bude
přebírat migranty z řeckých ostrovů, pokud EU za každého takto
vráceného Syřana přesídlí do Unie z přímo z Turecka jednoho Syřana s
právem na azyl. Ostře proti tomuto návrhu vystoupil i maďarský premiér
Viktor Orbán. Stejně tak se mnohým lídrům osmadvacítky nelíbí způsob,
jakým Turecko své návrhy prezentovalo.

Turecko ve svých návrzích žádá také tři miliardy eur na pomoc syrským
uprchlíkům na tureckém území či rychlejší zjednodušení vízové
povinnosti pro Turky.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Profesor Pirk přinesl svědectví o podvodech „uprchlíků“

Uznávaný profesor, kardiochirurg Jan Pirk se v časopise Týden rozhovořil
nejen o zdravotnictví, ale i o migrační krizi či české politice. Prozradil
také to, proč by nechtěl být prezidentem.

„Za cenu jednoho piva se u nás dají vyhrát volby. Přitom regulační
poplatek neznamenal diskriminaci chudých lidí. Diskriminační je naopak
současný trend, který lidem komplikuje možnost zaplatit si nadstandardní,
kvalitnější péči. Lidem, kteří mají zájem pečovat o svoje zdraví. Je
to stejné, jako kdybychom nařídili, že bude možné dávat si v hospodě jen
dvě piva, protože někteří lidé na pět piv nemají,“ zkritizoval Pirk
zrušení poplatku za návštěvu u lékaře. Dodal také, že české
zdravotnictví sužuje nedostatek praktických lékařů, sester i nesmyslné
předpisy.

„Trápí mě nedostatek sestřiček. Musíme kvůli němu dokonce odkládat
operace. Umím se vcítit do pocitů pacienta, který přijde na plánovanou
srdeční operaci, a my mu musíme říct, že se zákrok odkládá,“ zmínil
s tím, že obdobný problém byl před deseti lety v Rakousku, tamější
vláda ale dokázala vytvořit dobré podmínky.

„Někdo by měl zatřást politiky a říct jim, že když sestry musejí mít
vysokoškolské vzdělání – k čemuž mám mimochodem také výhrady – je
třeba je odpovídajícím způsobem ohodnotit. Sestřička v Praze má
nástupní plat osmnáct tisíc. Jak potom máme chtít, aby někdo za tak
směšné peníze šel dělat tak zodpovědnou práci, jakou je například
péče o pacienty po srdečních operacích?“ zeptal se.

„Máme nadbytek odborníků, ale přitom nám schází asi jedenáct procent
praktických lékařů. Praktiky nechce nikdo dělat už kvůli nesmyslným
předpisům. Pokud například odborník doporučí nějakou speciální
medikaci, praktik ji nesmí předepsat a pacient musí dokolečka chodit pro
recept k odborníkovi,“ zmínil také Pirk.

A co migrační krize? Pirk je rád, že sem zatím žádný uprchlík nedorazil.
„Tedy nedorazili ti bezejmenní uprchlíci a o to jde. Spoustu emigrantů tady
přece máme – Vietnamců, Ukrajinců… To jsou lidé, kteří sem přišli
tak, jako sem míří tihle uprchlíci, logicky za lepšími životními
podmínkami. Ale oni se o ty lepší podmínky k životu chtěli přičinit
prací a přijali naši životní filosofii. Takoví jsou tady vždy vítáni,
to je něco jiného. I když i mezi nimi jsou uličníci, ti jsou samozřejmě
všude. Ale nemocnice by bez nich dnes nebyly tak dobře uklizené,“ řekl k
ukrajinským pracovnicím v nemocnicích.

„Ale jak může někdo dopustit, že sem přijde někdo, o němž vůbec nic
nevíte? Jedna má příbuzná pracuje v záchytné stanici pro migranty.
Přicházejí tam pětatřicetiletí muži, nemají doklady a tvrdí, že jim je
sedmnáct. Z čeho kdo předpokládá, že se přizpůsobí naší životní
zkušenosti a životnímu stylu? Tím spíše, že jsou příklady z Francie a
Velké Británie, kde tihle lidé žijí oficiálně už tři generace a nemají
ani nejmenší tendenci se asimilovat. Naopak. Vytvářejí ghetta a chtějí,
abychom se přizpůsobili my jim. To je pro mě naprosto nepřípustná věc,“
nechal se slyšet Pirk a poukázal na historii starého Říma.

„Takzvaní barbaři stáli před branami a Římané seděli v senátu a
řešili nesmysly. Čili pracovití a přizpůsobiví jsou srdečně vítáni.
Kdysi, když jsem se učil v New Orleans, abych mohl dělat to, co tady teď
dělám, se u nás nosily krepsilonové kostkované ponožky. To se psal rok
1983. Když jsem tam v těch ponožkách přijel, mohli se zbláznit smíchy.
Tam všichni doktoři nosili černé ponožky. Takže já šel a koupil si
černé ponožky. Ne že bych je přesvědčoval, ať taky nosí kostkované,“
tvrdí Pirk.

Ostré rozdělení společnosti se podle něj mimo jiné odráží i v
agresivitě na silnici. „Agresivita v denním životě, to je, co nás teď
sužuje,“ dodal. Kritikou však nešetřil ani k současné hlavě státu, k
Miloši Zemanovi.

„Třeba s panem redaktorem Peroutkou si to trošku spletl. Kdyby řekl, ano,
spletl jsem se, já se omlouvám, strašně by získal. Tím, že se soudí a
neomlouvá, dává příklad, že se nemáte omlouvat, máte vždycky svou
pravdu, i když je to lež. To je strašná chyba,“ řekl.

On sám být prezidentem nechce. Před třemi lety v prezidentské kampani
podporoval Jana Fischera. „Svět politiků tak jako svět novinářů nebo
medicíny má svá pravidla a zákony. Tak jako pan Fischer nebyl politik, ani
já nejsem. On byl vysoký státní úředník, neprošel školu stranických
sekretariátů, koalic, protikoalic a nevím čeho všeho dalšího. A já taky
ne. V tom se totiž člověk naprosto ztratí a zlikviduje ho to. Stejně jako
se nemůže někdo stát přednostou kliniky po promoci, nemůže se člověk
stát prezidentem, aniž chápe politiku,“ zmínil mimo jiné důvod, proč by
nemohl být hlavou státu.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Fuj, fuj, Babiš. Vzpomínáte, jak protikorupční bojovníci utíkali k
ministru financí? Je zde změna

Když šéf hnutí ANO a ministr financí Andrej Babiš vstupoval do politiky,
sliboval utnout tipec korupci, netransparentnosti, podvodům a lhaní. Sympatie
mu tehdy projevovali vedle jiných i protikorupční bojovníci. Titíž lidé
od něj ale po vypuknutí kauzy Čapí hnízdo dávají dle zjištění České
televize ruce pryč.

„Já mám pocit, že pan Babiš nepřichází do politiky proto, aby kradl,
ale proto, aby tu politiku změnil,“ prohlašoval před sněmovními volbami v
roce 2013 Radim Jančura – podnikatel a člen správní rady Nadačního fondu
proti korupci. „Myslím, že úmysly pana Babiše jsou férové,“ velebil
zakladatele hnutí ANO další člen správní rady a spoluzakladatel
Národního fondu proti korupci Karel Janeček.

Titíž protikorupční bojovníci se po vypuknutí kauzy Čapí hnízdo od
Babiše distancují. „Chová se jako všichni ostatní politici, kteří se do
podobné kauzy dostali, což mě u Andreje Babiše poněkud zklamalo, protože
on vždycky deklaroval, že nebude klasickým politikem. Nejsem žádný ekonom,
ale rozhodně si myslím, že něco tají,“ sdělil reportérce pořadu ČT
168 hodin Karel Randák – člen správní rady Národního fondu proti korupci.

Další člen správní rady a spoluzakladatel Národní fondu proti korupci –
velkopodnikatel Stanislav Bernard, majitel stejnojmenného pivovaru, ještě ve
středu dle zjištění ČT visel na webových stránkách hnutí ANO jakožto
Babišův podporovatel. O den později, po žádosti o rozhovor, který odmítl
poskytnout, ze stránek hnutí zmizel. O výmaz prý zažádal sám.

„Pokud bych měl dnes uvažovat o tom, koho podpořím, tak jedině Babiše.
Je to schopný člověk, vybudoval impérium. V protikorupčním fondu jsme se o
něm mockrát bavili, ale nikdy o něm nezaznělo nic negativního, co se
korupce týče. To považuji za velice důležitý aspekt,“ uvedl Bernard v
roce 2013 v rozhovoru pro Právo.

Ruce pryč dává od Babiše i šéf české pobočky nevládní organizace
Transparency International David Ondráčka, který, jak upozorňuje ČT,
figuroval v roce 2013 jako Babišův kandidát na ministra vnitra. „Vypadá to,
že v některých chvílích lhal, nebo minimálně neříkal celou pravdu o tom
příběhu. A to zpochybňuje jeho integritu. Víte, na mě celý ten příběh
působí tak, že to skutečně naplňuje znaky trestného činu dotačního
podvodu,“ míní Ondráčka.

Pořad ke shlédnutí ZDE

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Fuj, jak se na sebe můžete ráno podívat. Ministr Herman čelil skutečně
brutální záplavě dotazů, podívejte se jak

Z PROFILŮ Lidovecký ministr kultury Daniel Herman zase jednou usedl k
počítači, odpověděl na několik nových dotazů od čtenářů serveru
ParlamentníListy.cz. Znovu reagoval i na velmi ostré poznámky a dotazy.
Nevyhnul se ani sdělení pana Josefa Snímka, který ministrovi vzkázal: Je mi
z Vás na blití.

„Ještě loni jste nevěděl, že takového strýce máte... Je mi z vás na
blití, jak se na sebe můžete ráno podívat!!!! Fuj!!!!!!!!!“ rozčiloval
se pan Josef Snímek. Ministr Herman mu ovšem nezůstal nic dlužen. „Opravdu
inteligentní vzkaz. Děláte dobrou reklamu sobě i Vám podobným,“ odepsal
občanovi.

Také paní inženýrka Vojtěchová se vrátila ke kauze pana Jiřího Bradyho
a označila Hermana za „zatvrzelé děcko“. „Děkuji Vám za všechny
odpovědi, které jste uvedl různým tazatelům, ale bohužel, nic z toho, co
uvádíte, mě o Vaší ‚pravdě‘ nepřesvědčilo. Myslíte, že se také
dočkáte medaile od zadavatele? Odpovědí se nemusíte (při svém vytížení)
zdržovat, napsala dáma členovi vlády. Herman odvětil, že netuší, co
přesně má paní na mysli, ale prý respektuje její úhel pohledu.

Další otázky a odpovědi najdete zde.

Pan Václav Cingroš označil Hermana dokonce za „poseru“. „Nedá mi to a
přesto, že mi PL smazaly můj dotaz, musím se vás, pane Hermane, zeptat.
Věříte v Boha? A když se podíváte na svou levou dlaň, co vidíte? A jste
takový frajer, abyste mi ji ukázal a ještě se setkal s lidmi v Podhradí?
Já osobně si myslím, že jste posera a nejste schopen obhájit tváří v
tvář kauzu strýc a setkání se sudetoněmeckými krajany a další před
lidmi z Podhradí, ale i jinde,“ vyjádřil svůj názor Václav Cingroš ze
Zvíkovského Podhradí. Jedná se o obec v okrese Písek s necelými dvěma sty
obyvateli.

„Vážený pane Cingroši, v Boha věřím a jsem schopen a připraven
vysvětlit a obhájit své postoje před kýmkoli,“ odpověděl ministr bez
vytáček.

Tím však proud kritických poznámek nekončil. Od jednoho ze čtenářů
dostali „za uši“ všichni lidovci najednou. „Jsem o dost starší nežli
Vy a jsem věřící křesťan. Vaše strana, to myslím lidovce, by měli
úplně odmést z politické scény našeho státu, jste Jidáši velkého
formátu,“ napsal Alfons Prajzak. Herman mu také poděkoval za vyjádření
názoru.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
To je na blití, co bylo v ČT... Docent vstal ze židle kvůli Zemanovi,
pomyslel i na Havla s Topolánkem

Vysokoškolský pedagog a publicista se v textu pro server Literárky.cz
rozepsal o prezidentské kandidatuře Mirka Topolánka, ale také o počinech
České televize namířených proti Miloši Zemanovi. V neděli večer si
pustil televizi a prý tam viděl něco tak odporného, s čím se už dlouho
nesetkal.

Radim Valenčík uvítal kandidaturu Mirka Topolánka na post prezidenta.
Konečně prý kandiduje někdo, kdo by mohl být blízký lidem, kteří
nemají v lásce Zemana, ale přitom odmítají volit „vítače uprchlíků“,
kteří poklonkují před „globální světovou mocí“. Topolánek jako
premiér prý už ukázal, že se umí této „globální moci“ postavit.

„Topolánek má zkušenost z přímého kontaktu se současnou globální
mocí – a nepodlehl jí. ‚Vítačctví‘ je typický atribut slouhů a
poskoků současné globální moci. Všichni hlavní protizemanovští
kandidáti patří mezi typické slouhy této moci. Snad jen Kulhánek nebo
Hannig jsou výjimkou, ale ti moc šancí na zvolení nemají. Topolánek ano,“
napsal Valenčík.

Zdá se navíc, že Topolánek není po chuti liberálním elitám a začínají
proti němu brojit. Pokud budou takhle pokračovat, může to s Topolánkem
dopadnout jako s Babišem. Tak dlouho na něj útočili, až vyhrál sněmovní
volby. Totéž se může stát i Topolánkovi.

Babiš se prý Topolánka až tolik bát nemusí. Teď se sice zdá, že
nesestaví vládu, ale politické strany se zaleknou předčasných voleb a
nakonec se s Babišem nějak domluví. Babiš většinu poslanců získá,
věří Valenčík.

To, čemu však skoro nemohl uvěřit, prý uviděl v neděli večer v pořadu
ČT 168 hodin. „Něco tak odporného jsem už dlouho neviděl. Z autorů
pořadu přímo tekla žluč, když hovořili o zdravotních problémech Zemana,
aby ho aspoň takto difamovali, když už to jinak nejde a nefunguje. Ukázkový
hyenismus – a za naše peníze! To je současná ‚veřejnoprávnost‘?
Ptám se, proč Zemana tak nenávidí. To přece není a nemůže být jen o
politice. Ti lidí ho nenávidí místo sebe. Do vytváření jeho obrazu
promítají své selhání, svůj pocit odpornosti ze slouhovství a
poskokovství zlu současné globální moci. Oni v Zemanovi nenávidí sebe,
ztrátu svých lidských kvalit, své identity, svého existenciálního
zakotvení,“ vyjádřil svůj názor Valenčík.

Celý text naleznete zde.

Ačkoli Valenčík nikdy neměl v lásce Václava Havla, jak sám říká, prý
by nikdy Havlovi neudělal to, co dělá Česká televize Zemanovi. Václav
Havel měl také velké zdravotní problémy, ale Valenčíka by ani nenapadlo
rozmazávat tyto zdravotní problémy tak, jak to činí veřejnoprávní
televize v případě Miloše Zemana. Za takové chování si ČT zalouží
plivnout do tváře.

„ČT předvedla svoji veřejnoprávnost. Já to považuji nejen za ubohost,
ale i za projekci vlastního selhání těch, kteří slouží současné
globální moci v mediálním mainstreamu. A je mně smutno z těch, kteří to
nevidí. Lze Zemana nemít rád a ti, co umí nenávidět, ho mohou i
nenávidět. To je ještě normální. Ale zaujatost, jaká byla předvedena, a
jak se autoři pořadu přímo ROCHNILI při spekulacích o Zemanově zdraví, z
toho mně bylo na blití,“ konstatoval.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Do Číny půjdou malá česká letadla i potraviny

Díky rámci pro byznys vytvořeném mezi Českem a Čínou se mají podle
šéfa české diplomacie Lubomíra Zaorálka (ČSSD) prodat například dvě
desítky letounů L-410 a 350 lehkých letadel z moravských Kunovic. Na
čínský trh zamíří i potraviny.

Podle ministra zahraničí jde o výsledek několikaleté snahy politiků
otevřít nové odbytiště pro české výrobky. Účastníci ekonomického
fóra na pražském Žofíně dnes podepsali za účasti prezidentů Česka a
Číny na 30 obchodních dohod v nejrůznějších oblastech. Dohody s
čínskými firmami z české strany podepsaly například Škoda Auto, ČEZ,
skupina J&T, Česká exportní banka nebo Český Aeroholding.

"Je tady čínský zájem, potvrzený písemně, že se odprodá 20 letadel L-410,
350 lehkých letadel a že skutečně české výrobky vstupují na čínský
trh, to si myslím, že je zcela zásadní věc," řekl dnes novinářům
Zaorálek s tím, že k úspěšnému prodeji škodovek v Číně se tak
přidává také letecká výroba.

Podmínkou proto bylo zvládnutí celého přípravného procesu, například
certifikací. Mezi memorandy podepsanými v úterý u příležitosti
návštěvy čínského prezidenta Si Ťin-pchinga byla i technická dohoda o
schvalování typových osvědčení, exportních osvědčení letové
způsobilosti. Podobně je to s potravinářskými výrobky, uvedl Zaorálek.

"My (politici) jsme udělali to, že jsme vytvořili rámec, do kterého může
byznys vstoupit," řekl Zaorálek. Podnikatelé se podle něj sami musí
rozhodnout, zda do obchodování vstoupí. To platí i pro diskutovaný kanál
Odra, Dunaj, Labe.

Premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD) považuje za důležité, aby spolupráce s
Čínou byla výhodná pro obě strany. "To, co pokládáme za důležité, je,
aby tyto investice podpořily hospodářský růst v ČR," řekl Sobotka na
tiskové konferenci po jednání vlády.

Česko podle Sobotky usiluje o to, aby bylo centrem čínské ekonomické
iniciativy Hedvábná stezka, zejména co se týče letecké dopravy do Evropy.
"Bojujeme o to, abychom byli sídlem čínských finančních institucí, které
se stejně chystají do Evropy a rozhodují se o tom, kde budou sídlit, platit
daně a zaměstnávat lidi," řekl Sobotka. V případě zájmu o budování
kanálu Odra, Dunaj, Labe, které prosazuje prezident Miloš Zeman, jde podle
něj pouze o studii proveditelnosti. Jeho případné vybudování je dalekou
budoucností.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Merkelová se vyslovila proti zahájení jednání o vstupu Turecka do EU

Německá kancléřka Angela Merkelová se vyslovila proti zahájení nových
jednání s Tureckem o připojení této země k EU. Prohlásila to ve
vystoupení před členy své strany CDU, oznámila agentura Reuters.

Kromě toho podle tabloidu Merkelová nařídila, aby byla tato informace
oznámena voličům, které dříve zajímalo, jakou pozici zaujímá strana v
otázce členství Turecka v EU.

Evropský parlament na svém plenárním zasedání 24. listopadu schválil
rezoluci, která vyzývá ke zmrazení přístupových jednání s Tureckem.
Podle slov tureckého premiéra Binali Yildirima nemá tento dokument pro jeho
zemi žádnou právoplatnost.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Gazdík pryč, Ženíšek na jeho místo. Střídání ve Sněmovně

Šéf hnutí Starostové a nezávislí Petr Gazdík s koncem tohoto roku
skončí na postu místopředsedy Sněmovny. Takový je výsledek dohody mezi
TOP 09 a STAN, které se domluvily na ukončení vzájemné spolupráce ke konci
tohoto roku. Informoval o tom server iDnes.cz s tím, že TOP 09 chce do vedení
dolní komory parlamentu svého člověka, nejspíš místopředsedu strany
Marka Ženíška.

„Starostové a nezávislí nám přišli říct, že pro ně není
představitelná situace, že by pokračovali ve společném volebním bloku
pouze s TOP 09, že si to umí představit v nějakém širším bloku. Pouze
dvoustranná spolupráce, která fungovala podle mého názoru úspěšně šest
let, už pro ně představitelná není. Nás to mrzí,“ řekl serveru
předseda TOP 09 Miroslav Kalousek. „Dohodli jsme se, že do Vánoc uzavřeme
memorandum o vyrovnání vzájemných závazků, mezi které patří společný
volební fond a společné peníze,“ uvedl lídr TOP 09.

Celý text je ZDE

„Součástí toho vyrovnání je, abych uvolnil funkci místopředsedy
Sněmovny za klub TOP 09 a Starostové,“ citoval server lídra STAN.
Starostové budou usilovat o širší koalici. „Nelpím na žádné své
funkci,“ uvedl Gazdík. Předpokládá, že z pozice místopředsedy Sněmovny
by mohl odejít po Novém roce.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Tomáš Cikrt o zdraví prezidenta: A tohle považuji opravdu za děsivé...

Tomáš Cikrt býval před lety mluvčím ministra zdravotnictví za ODS
Tomáše Julínka. Dnes tento muž vede Zdravotnický deník. Moderátor Dvaceti
minut Radiožurnálu Českého rozhlasu Jan Moláček se svého hosta zeptal
především na zdraví prezidenta Miloše Zemana. Cikrt se nadechl a spustil...

Cikrt zdůraznil, že i politici mají nárok na ochranu soukromí, pokud jde o
informace o jejich zdravotním stavu. Někteří politici tak činí, ale prý
to není tak úplně obvyklé. Velmi obsáhlé informace o svém zdraví
zveřejňoval např. 44. prezident USA Barack Obama. „On si to také mohl
dovolit, on byl zdravější než mnozí jeho vrstevníci – padesátníci,“
konstatoval Cikrt.

Zemanův předchůdce ve funkci Václav Klaus byl sportovec a málokdo
pochyboval o tom, že je zdravý. U Zemana je to jinak.

„U současného pana prezidenta, který očividně má nějaké zdravotní
problémy, ta cesta je v tom v rozumné míře uveřejnit informace o svém
zdravotním stavu, aby předešel všem spekulacím. To, na co podle mě
neodpověděl Hrad dostatečně, jsou určité výkyvy ve zdravotním stavu pana
prezidenta,“ uvedl Cikrt. „Je tam několik projevů, které jsou mírně
řečeno znepokojující,“ konstatoval host. Dosavadní přístup Hradu k
informování o zdraví prezidenta už na to nestačí.

„To, co já považuji za skutečně děsivé, co by neměl dělat žádný
politik ani prezident, je zlehčování užívání alkoholu. On to zlehčuje a
předstírá, že to není problém. Přitom jedno z možných vysvětlení
obtíží, které pan prezident má, je alkohol,“ doplnil Cikrt.

To však nic nemění na tom, že nikdo, ale opravdu nikdo nesmí bez souhlasu
daného jedince uveřejňovat informace o jeho zdravotním stavu. Platí to i
pro brněnského politika Svatopluka Bartíka, který před pár dny na
sociálních sítích napsal, že Zeman umírá. Podle Moláčka se Bartík
zaklínal vyšším zájmem, ale Cikrt tuto myšlenku smetl ze stolu. Žádný
vyšší zájem na informování o zdravotním stavu nevidí.

Má svobodná média a každý čtenář si může udělat názor na to, co se v
těchto médiích dočte nebo nedočte. A pokud se tam nedočte nic o
prezidentově zdraví v jeho věku třiasedmdesáti let, může si na to každý
občan udělat názor sám. Nicméně pochybnosti o zdraví prezidenta Zemana
už natolik rozviřují veřejné dění, že by se k tomu měl Hrad nějak
postavit a nějaké informace vydat. Ale jaké vydá, je podle Cikrta čistě
jen na něm.

Prezidentu Zemanovi by podle Cikrta mohlo pomoct, kdyby si sedl na invalidní
vozík. „Co je špatného na tom, když si někdo sedne na vozík a úřaduje
z vozíku. To je někde hluboko v nás, že když si někdo usedne na vozík, je
méněcenný. Mně nejvíc vadí, že takhle nepřemýšlejí jen někteří
politici, ale také jejich mnozí voliči. Proč by prezidentem nemohl být
člověk na vozíčku?“ ptal se Cikrt.

Miloš Zeman by prý také udělal dobře, kdyby se více scházel s
hendikepovanými spoluobčany, jak to činí např. slovenský prezident Kiska.
U Zemana Cikrtovi takovýto přístup chybí.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Donald Trump, to je velké vítězství. Vyser se na to, Bartoško, vzkazuje
Ringo Čech. Rusy všichni provokují, teď to bude jinak

ROZHOVOR „Horáček je statečnej! Líbí se mi, že chce být prezidentem!
Ať to zkusí! Já bych mu ale vzkázal: Horáčku, začal jsi trochu brzo. Ono
to do voleb ale trochu vychladne... Že byl ve vazbě, tak to přece neznamená,
že byl opravdu zavřenej a že něco provedl,“ říká v rozhovoru
ParlamentníchListů.cz hudebník, malíř a expolitik František Ringo Čech. A
samozřejmě vyjádřil svou radost nad tím, že v USA zvítězil Donald Trump.

Úplně nejdřív se vás musím optat na to, co říkáte na vítězství
Donalda Trumpa v prezidentských volbách v USA?

Je to velké vítězství, historie se poměrně pohnula. Je to předzvěstí
toho, že svět i Evropa budou Spojené státy následovat. Přijdou teď
rozhodní politici, a ne zbabělci a másla. Až doteďka svět stagnoval,
dělal dluhy a neřešil problémy. Trump je první vlaštovkou, která začne
pracovat ve prospěch Spojených států. Mám z jeho vítězství velkou radost.

Pojďme ale teď od USA zpátky domů. Zdá se, že emoce se v naší zemi po
návštěvě dalajlámy v Česku a po kauze (ne)vyznamenaného pana Jiřího
Bradyho alespoň částečně uklidňují. Jak ale v této souvislosti hodnotit
události kolem výzvy umělců k neklidu? A jak jste vlastně vy osobně
prožíval onu atmosféru kolem Jiřího Bradyho?

Je to žabomyší vojna a odmítám ji vzít na vědomí. Je to uměle vyvolaná
hysterie a už jsem ji zažil jednou, což bylo v době, kdy bojoval kníže s
Milošem Zemanem o Pražský hrad. To bylo doslova šílenství a zrovna ti, co
se nejvíc tehdy oháněli slovy o demokracii, tak teď dělají takový humbuk...
Ať si ale každý v demokracii říká, co chce, a prezident dělá to, co
uzná za vhodné. Každý na to vše má vlastní názor a to je asi správné.
Když se to někomu nelíbí, tak ať přijde s vlastním programem a se svými
kandidáty... Naštěstí ještě stále máme svobodné volby, v nichž si to
ti nespokojenci mohou srovnat. Chodit ale na náměstí a mávat červenýma
kartama?

Víte, já jsem byl v posledních dnech na Kapverdách a díval jsem se tam na
zpravodajství BBC a při tom mi došlo, jaké věci se ve světě odehrávají,
jaké strašné hrůzy se jinde dějí, a tady umělci, který se mají tak,
jako se nikdy v životě neměli, chodí protestovat. Já sice s nimi
nesouhlasím, nechci s nimi nic mít, odmítl jsem se k jejich protestům
vyjádřit, a dokonce jsem nepřijal ani pozvání na televizní besedu a ani do
rozhlasu, ale mají na to vše právo.

Nevím, zda jste viděl pořad Jana Krause, kde se právě ti nespokojení
umělci sešli a jako jeden muž přes televizní obrazovku protestovali...

To je jen taková demonstrace Havlových pohrobků a sluníčkářů! Ale zase
na to platí to, co jsem řekl. Je ovšem dobře, že tam šli a řekli svůj
názor, já bych ho však neříkal s pěnou u huby, to se mi nelíbí. Jak už
říkal kníže Krok ve Starých pověstech českých: „... zuřil a křičel
a bradu si slinou třísnil...“ Při podobných příležitostech si vždy
vzpomenu na toto.

Vojtěch Dyk, který se chopil praporu coby jeden z lídrů uměleckého hnutí
proti Miloši Zemanovi, řekl, že umělci byli vždy ti, kdo nastavovali
společnosti zrcadlo. Podle něj Češi přestali respektovat hodnoty, které tu
byly po roce 1989, a umělci musí společnost podobnými akcemi začít
stmelovat. „Na nás ale je, abychom podobnými debatami vytvářeli tlak,“
řekl mimo jiné. Co si o tom myslíte?

Vůbec nevím, kdo je Vojta Dyk. Musím se omluvit. Bartoška je skvělej chlap,
skvělej herec, ale nerozumím mu. Kdybych mluvil s Bartoškou, tak bych mu
řekl: „Vyser se na to, vždyť víš, jak to je! Zažil jsi bolševismus, tak
vidíš, kolik nechutných věcí se přeneslo do současnosti!“ Bartoška mi
v tomto vadí, není to ovšem žádný kokot na rozdíl od těch ostatních.

Ti „ostatní“ ovšem tvrdí, že se nebojí říct nahlas, jak to všechno s
naší společností je. Mají pravdu?

Říct to nahlas se mi líbí, jen být Bartoškou, hledal bych jinou formu.
Znovu ale opakuji, je to jejich svaté právo poukázat na to, co je štve.

Pokud jde o okolnosti kolem vyznamenání pro Jiřího Bradyho, tak se spekuluje
o tom, že se Miloš Zeman na Daniela Hermana vskutku velmi naštval za to, že
se setkal s dalajlámou na oficiální půdě ministerstva...

… a nenaštval se jenom prezident! Jestliže vláda podepsala dokument s
Čínou, kde stvrdila, že respektuje celistvost Číny – tedy i s Tibetem a
Tchaj-wanem – a pak člen vlády přijme dalajlámu, tak se nedivím tomu, že
jsou Číňané tak alergičtí. Je to jejich právo se pohoršit, stejně tak,
jako se pohoršili členové vlády i prezident. Tohle prostě ministr dělat
nemůže. Kdyby byl Herman běžný občan, tak ať klidně vstoupí s
dalajlámou i do registrovaného partnerství, to nikomu vadit nebude. Ale tohle
bylo – myslím – nevhodné.

Navíc bych chtěl připomenout těm, kteří mají krátkou paměť, že Havel
dával vyznamenání lidem, kteří si to zasloužili, a také svým přátelům.
Klaus dával vyznamenání těm, kteří si to zasloužili, a také svým
přátelům. Totéž dělá i Miloš a my mu to nemůžeme mít za zlé. Tím
nechci říct, že ti jeho přátelé by spadali do sorty těch, kteří si to
nezaslouží. Umělců je víc a je samozřejmé, když si mezi nimi prezident
vybere ty, kteří jsou mu věrni a blízcí a o kterých si myslí, že by si
to zasloužili. No a pokud někdo v příští prezidentské volbě vyhraje nad
Milošem – já o tom sice pochybuji, ale možné je všechno – tak zase
uvidíme na různých demonstracích jeho nové „kamarády“, jak nosí
trenky a další věci.

Jak víme, demonstraci na Staroměstském náměstí moderoval Michal Horáček,
který tam mimo jiné rozjel i svou prezidentskou kampaň. Řekl, že chce
slušnou politiku a že chce být prezidentem naslouchajícím všem občanům,
a proto kvůli tomu objede republiku, aby zjistil, co lidé chtějí. Poté
oficiálně oznámil svou kandidaturu na prezidenta i v médiích.

Ano, mně se to líbí. Horáček je statečnej! Podívejte, on je velmi bohatý,
má mladou ženu, Hapka mu umřel a pustil se proto do boje, na který si myslí,
že má. On je navíc velmi chytrý a je i dobrý podnikatel, takže ví co a
jak. Mně se líbí, že chce být prezidentem! Ať to zkusí! Já bych mu ale
vzkázal: Horáčku, začal jsi trochu brzo. Ono to do voleb ale trochu
vychladne. No, možná to má zpracovaný dobře.

Zlí jazykové ovšem jeho minulost hodnotí slovy, že dělal kšefty v
sázkách, v raném mládí byl ve vazbě za falšování devizového příslibu...

Ať jdou všichni do prdele! Na každýho vždycky vyhrabou jen hnůj. Že byl
ve vazbě, tak to přece neznamená, že byl opravdu zavřenej a že něco
provedl. Je bohatej, můžeme mu jen závidět a poučit se od něho.

Na Facebooku navíc kolem něj běží docela silná kampaň ve smyslu, že to
je jenom vekslák...

To je ale ve stejném duchu, jako je kampaň umělců na Staroměstským
náměstí – nakydat na tu druhou stranu hnůj a poflusat... To je přece
naše parketa.

Nemůže Miloše Zemana přece jen poškodit to, co se v posledních dnech
událo kolem kauzy (ne)vyznamenání pro Jiřího Bradyho?

Podívejte, Miloš ví, co dělá. To za prvé. Čili ho to nepřekvapí. A ti,
co ho mají rádi, tak ty to ještě více zatvrdí. Naopak tyhle kauzy odradí
spousty lidí, kteří se na Milošovu stranu ještě spíše přidají.

Jak jste vlastně vnímal prohlášení čtyř vládních představitelů vůči
Číně?

Mám dojem, že tady jako první reagovala Čína a naši to pak možná jen
nešťastně formulovali. Navíc jsem četl, že jak reagovali Číňané, jak
nám odpovídali, tak že to bylo trochu zkreslené, prý to takto zpupné
nebylo. Bylo to od nich sice tvrdé, oni se s tím moc neserou, ale já si
myslím, že bylo nutné se k tomu vyjádřit. Asi bych to ale neudělal zrovna
touto formou.

Je namístě podotýkat ve spojitosti s tím rozpínavost Číny a nadutost
tohoto velmocenského státu? Je třeba se bát Číny?

Z čínské historie tohle neznáme, takhle expanzivní totiž Čína nikdy
nebyla, až doteď. Samozřejmě že je to velmoc, která neustále sílí, a
proto já, trumpovec, jsem si velmi přál Trumpa na americkém postu. On to
totiž má v hlavě velmi jasně srovnané a navíc říká, jak Spojené státy
budou s Ruskem spolupracovat, protože tím vytvoří protiváhu té velké a
mocné Číně. Podle mne ale z Ruska žádné nebezpečí momentálně nehrozí.
Vždyť si všimněte, jak všichni Rusy provokují! Jako by je chtěli
vyprovokovat k nějakému neuváženému kroku... Já si ale myslím, že to
Rusové neudělají. Mají svých starostí dost.

Co bude 17. listopadu? Zemanovi příznivci totiž předpovídají, že přijde
pokus o „násilné svržení prezidenta“. A těší se přitom na „český
Majdan“.

Zda si bude chtít Bartoška vzít samopal a bude bojovat, tak to bude jeho věc,
ale už to nebudou havlovci, nebudou to ani sluníčkáři, už to budou
vzbouřenci. Znovu však k tomu opakuji: pořád máme demokracii a každý se
může svobodně vyjádřit. A kéž by to tak zůstalo!

A nastal podle vás čas na nějakou změnu?

Ano, v demokratickém státě jsou změnou volby. Ať každý postaví svého
kandidáta s jasným programem a lidi si z nich vyberou. Tu naši chabou
demokracii a to naše malé a slabé vítězství lásky nad lží a nenávistí
bych ale udržel ještě trochu dýl.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Jaroslav Bašta se chytil za hlavu nad slovy Kalouska. Má to prý už hodně
popletené

K návštěvě prezidenta Miloše Zemana v Rusku se ve svém komentáři na
serveru PrvníZprávy.cz vrátil bývalý diplomat Jaroslav Bašta.

„V úterý 21. 11., kdy spolu v Soči jednali český a ruský prezident,
vyšel na webové stránce televizního kanálu Zvezda, spadajícího pod ruské
ministerstvo obrany, článek o invazi vojsk Varšavské smlouvy do
Československa v roce 1968. Objevil se v rubrice Názory čtenářů a jeho
autorem byl Leonid Maslovskij, který v tomto médiu dlouhodobě publikuje
statě o sovětské historii,“ poznamenal úvodem Bašta s tím, že zná již
Maslovského komentář o povstání v bývalém východním Německu či o
krvavém potlačení maďarské revoluce. Maslovskij se podle jeho slov vždy
držel dobové ideologie a urážel oběti násilného potlačení protestů
proti sovětské nadvládě.

„Nebýt načasování na dobu návštěvy českého prezidenta Miloše Zemana
v Ruské federaci, dopadlo by to stejně jako s jeho ‚historickými‘
statěmi o vzpourách v Německu a Maďarsku. Přečetlo by si to pár tisíc
lidí smýšlejících jako on, a případné stížnosti na ideologickou
neobjektivitu a lži by redakce poněkud bulvárně laděného webu odrazila
poukazem na její alibistické prohlášení: ‚Názory vyjádřené v této
rubrice se nemusejí shodovat s míněním redakce‘,“ poznamenal Bašta. :
Původní text ZDE. : Následně zkonstatoval, že v Česku však tentokrát
někdo zdůraznil fakt, že televizní kanál Zvězda spadá pod ministerstvo
obrany Ruské federace. : „Mnoho českých médií a politici Demokratického
bloku začali vyzývat prezidenta Miloše Zemana, aby okamžitě ukončil
státní návštěvu a i se 140 podnikateli se na protest vrátil zpátky do
Prahy. Pan prezident je k jejich překvapení nevyslyšel a teprve druhý den po
přeletu do Moskvy si před televizními kamerami v přímém přenosu
postěžoval ruskému premiérovi Dimitriji Medveděvovi,“ vypráví Bašta a
dodává, že Medveděv následně zdůraznil, že nejde o ruské oficiální
stanovisko. : „Článek redakce Zvězdy stáhla a nahradila ho jiným, zcela
opačného vyznění, takže bublina splaskla. Naopak se zdá, že Milošovi
Zemanovi velmi pomohla v nadcházejícím volebním klání. Soudím tak z
výroků Miroslava Kalouska, duchovního guru Demokratického bloku. Ten
přišel s odvážným tvrzením, že celá záležitost s článkem Leonida
Maslovského byla společnou intrikou ruské rozvědky a Zemanova okolí, která
měla prezidenta ukázat jako hrdinného obránce našich národních zájmů
proti komukoliv,“ všímá si dále Bašta. : V případě, jak uvádí, že
by tato konspirační teorie byla pravdivá, tak by z logiky věci vyplývalo,
že minimálně nevědomé spolupracovníky ruských tajných služeb
představují jeho kolegové z Demokratického bloku, kteří celou aféru
rozpoutali. „A možná i on sám, který teď ruským rozvědčíkům dělá
docela slušnou reklamu,“ dodal diplomat. : Závěrem se vyjádřil i k boji
řady bývalých diplomatů a dalších osobností veřejného života proti
ustavení Česko–ruského diskusního fóra. „Považují ho za možný
nástroj ruské propagandy, zkrátka dle jejich názoru bychom se Rusku měli
vyhýbat, a ne se s ním bavit. Budiž. V pátek však přišla zpráva z
Berlína, že bylo zahájeno dvoudenní zasedání Německo–ruského
diskusního fóra. Pozdravný telegram účastníkům zaslala německá
kancléřka Angela Merkelová a ruský prezident Vladimír Putin...“
zkonstatoval Bašta, jenž si v té souvislosti vzpomněl na úsloví o pletení
biče z lejna. : „Pokrok nezastavíš, takže tento týden se to konečně
povedlo a někteří politici s ním dokonce zapráskali. Teď se diví, že
jsou kropenatí a poněkud páchnou,“ uzavřel.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Sobotkova fraška. Nabízí vládní křesla na všechny strany, nikdo nemá
zájem, a rozhádal se prý už i s nejvěrnějšími

Lidové noviny Andreje Babiše (ANO) konstatují, že premiér Bohuslav Sobotka
(ČSSD) rozehrál frašku s výměnou ministrů. Chtěl by vyměnit tři své
podřízené, jenže nemůže najít nikoho, kdo by je chtěl nahradit. Od
předsedy vlády se po avizovaných změnách navíc odvrací ti lidé, kteří
ho podporovali proti prezidentovi Miloši Zemanovi a Michalu Haškovi (ČSSD)
během tzv. lánského puče.

Ze Sobotkovy čistky je fraška, píší bez obalu noviny, které patří
ministru financí a vicepremiérovi Sobotkovy vlády Andreji Babišovi (ANO).
Premiér Sobotka totiž před časem oznámil, že hodlá vyměnit tři členy
vlády. Jde však jen o ministry za ČSSD, protože ani Andrej Babiš, ani
předseda KDU-ČSL Pavel Bělobrádek si na své ministry nenechají sáhnout a
pokud chce Sobotka ctít koaliční smlouvu, musí jejich přání respektovat.

Bylo oznámeno, že vyhazov čeká ministra pro lidská práva Jiřího
Dienstbiera, ministryni práce a sociálních věcí Michaelu Marksovou a
ministra zdravotnictví Svatopluka Němečka. Sobotka svůj záměr oznámil i
prezidentu Miloši Zemanovi, ale možná říká „hop“ a ještě nemá
přeskočeno. Není totiž jasné, kdo zmíněné ministry nahradí. Nejeden
sociální demokrat už nabídku na působení ve vládě odmítl. Šéf rezortu
zdravotnictví na odstřel Němeček žertoval pro server Novinky.cz, že by si
strana mohla podat inzerát. „Ještě jsem si říkal, že bychom si mohli
podat inzerát do novin, že se hledá někdo, kdo by dělal ministra
zdravotnictví,“ smál se Němeček.

A to není jediný Sobotkův problém. Odvrací se od něj lidé ze spolku
Idealisté, kteří premiéra podporovali v časech tzv. lánského puče proti
prezidentovi Miloši Zemanovi a Michalu Haškovi. Členové spolku jsou sice na
sociální demokracii nezávislí, ale někteří z nich pracují dnes pro
ministryni Michaelu Marksovou nebo při Úřadu vlády. Idealisté mají za to,
že se hodlá Sobotka zbavit právě takových lidí, kteří jsou nadějí pro
novou sociální demokracii.

„Zrovna ti tři představují modernizační směr. Nedává smysl zbavovat se
jich. Obáváme se, že by se tak premiér obracel zpátky k Hradu. To není
cesta pro ČSSD, strana má mít vlastní sociálně demokratický elektorát,
nemá mít zemanovský ani babišovský elektorát,“ konstatoval předseda
Idealistů Radim Hejduk. Ten pracuje také v pozici poradce ministryně práce
Michaely Marksové.

A páteční noviny spekulují, že za Sobotkovou snahou o vládní rošádu
může být snaha o posílení vlastních pozic uvnitř ČSSD. Dienstbier je
dost neobklíbený v pražské organizaci strany a premiér Sobotka si chce
možná naklonit pražské členy.

„Většina pražských sociálních demokratů se skutečně na Dienstbierův
pád těší, vztahy mezi nimi jsou historicky špatné. Zároveň pak straníci
z hlavního města velmi stojí o to, aby se některého volného ministerského
místa ujala jejich členka a místopředsedkyně ČSSD Lenka Teska Arnoštová.
To by podporovalo tezi, že odvolávání je úlitbou vlivovým buňkám před
jarním sjezdem. Sobotka bude obhajovat předsednický post; a přestože teď
nemá vyzyvatele, někteří sociální demokraté v regionech mají za to, že
nejúčelnější by bylo vyměnit právě jeho,“ píše deník.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Helena Langšádlová: Ovčáček nemůže znevážit Schwarzenberga. Zeman by
nás klidně vyměnil za krtečka

ROZHOVOR „Každý politik v celé Evropě by kvůli Čapímu hnízdu odstoupil,“
řekla místopředsedkyně TOP 09 Helena Langšádlová. Sama se domnívá, že
prezident Miloš Zeman by se tak vážnými případy měl zabývat. Reagovala i
na slova mluvčího prezidenta Jiřího Ovčáčka na tiskové konferenci.
Langšádlová věří, že Ovčáček nemůže osobu Karla Schwarzenberga nijak
znevážit, ani pozvánkou na Pražský hrad za důchodcovské vstupné.

Jak vnímáte prohlášení tiskového mluvčího prezidenta Jiřího Ovčáčka,
že Miloš Zeman se o kauzu Čapí hnízdo nezajímá, protože se zabývá
věcmi, které přesahují miliardu korun. Měl by podobné kauzy řešit, nebo
je to spíše starost předsedy vlády či koalice?

Je věcí všech, co se na české politické scéně odehrává. Je zvláštní,
o co se prezident Miloš Zeman nezajímá, když se mnohokrát zajímal o mnohem
méně důležité záležitosti.

Jaké by podle vás měl učinit kroky, pokud by se tím zabýval? Měl by
vyzvat k něčemu Andreje Babiše, nebo jak si to představujete?

Úplně stejně tak, jako je to žádáno ve sněmovně. Zde jsou vážná
podezření, že místopředseda vlády se dopustil podvodu, a podezření, že
lhal. Je zcela namístě dotaz, aby Babiš věc vysvětlil.

Andrej Babiš se o to pokoušel ve víkendovém debatním pořadu televize Prima,
kde dostal nezvykle dlouhý prostor. Viděla jste tento pořad?

Neviděla, ale ani mne to nepřekvapuje. Říká se, že je spoluvlastníkem
Primy.

Vysvětlil vám někdy, co měl s Čapím hnízdem společného a jak to bylo?

Nevím, jak na půdě vlády, ale na půdě Poslanecké sněmovny nic
nevysvětlil.

Je situace tak závažná, aby Andrej Babiš zvažoval rezignaci?

V tak závažné záležitosti – a v tuto chvíli to vypadá, že učinil
podvod v řádu desítek milionů korun – by odstoupil každý politik v celé
Evropě.

Proč tak tedy neučiní Andrej Babiš?

Nikde jinde v Evropě není ani místopředseda vlády, který by současně
dostával veřejné zakázky, upravoval zákony podle svých potřeb a byl
vlastníkem médií.

Jak hodnotíte nápad Andreje Babiše na předčasné volby kvůli
pohodlnějšímu schvalování rozpočtu, o nichž má podle Jiřího Ovčáčka
diskutovat s Milošem Zemanem při setkání na Hradě?

Jde o naprosto nesystémový krok a myslím si, že je v rozporu s ústavním
systémem.

Hodláte jako TOP 09 takový postup případně napadnout?

Já jsem přesvědčena, že prezident nemůže vypsat předčasné volby.

Proč?

Protože je může vypsat jen podle ústavou daných pravidel a zákona. Tedy v
případě, kdy nastane jejich termín jednou za čtyři roky nebo v případě
přesně daných podmínek, které má naplnit Poslanecká sněmovna.

Jiří Ovčáček se dnes na tiskové konferenci také zmínil o Karlu
Schwarzenbergovi. Vyzval ho k prohlídce Pražského hradu za důchodcovské
vstupné, a reagoval tak na nedávné tvrzení čestného předsedy TOP 09, že
Hrad je z bezpečnostních důvodů uzavřen. Uvedl to v den, kdy Hrad
navštívilo na osmnáct tisíc lidí. Domníváte se, že překračuje své
kompetence mluvčího, nebo jde o prezentaci názorů prezidenta?

Myslím si, že Ovčáček nemůže znevážit Schwarzenberga. To, že jako
tiskový mluvčí přesahuje běžné chování mluvčího, není třeba
komentovat.

Ovčáček také prezentoval trvající odmítnutí protiruských sankcí
českým prezidentem kvůli tomu, že nejsou dostatečně účinné. Ministr
zahraničí Lubomír Zaorálek totiž řekl, že pokud Rusko nepropustí
vězněnou válečnou letkyni a poslankyni Ukrajiny Nadiju Savčenkovou, tak by
se sankce proti Rusku mohly zpřísnit. Co si o tom myslíte? Pomůže něčemu
jejich zpřísnění?

Je na ruské straně, zda se změní pozice Evropské unie ve vztahu k sankcím.
Pokud je mi známo, okupace na Krymu trvá a také střet na východě Ukrajiny.
Těžko očekávat, že se to změní. Dovedu si takové kroky představit.

Miloš Zeman přijme zanedlouho čínského prezidenta. Česká republika bude
jedinou zemí Evropské unie, kam zavítá, a pak míří do Spojených států.
Co tomu říkáte?

Mě znepokojuje, že čínský prezident je už téměř jediný, kdo je za
Milošem Zemanem ochoten jezdit. Já myslím, že jsou dlouhodobě
přeceňovány ekonomické dopady čínských investic na český trh. Jsou
marginální a i z hlediska pracovních míst. Spojené státy i Německo se
vyvíjejí výrazněji a ani ekonomický vývoj v Číně není v tuto chvíli
příliš stabilní a příznivý. Tato oblast je velmi přeceňována. Mám
pocit, že by nás prezident klidně vyměnil za krtečka.

Jaký je váš názor na vznik prezidentské smlouvy na vydávání českých
dětí z Norska zpátky do České republiky? Považujete tuto inciativu Miloše
Zemana za přínosnou?

Abych se k ní mohla vyjádřit, musela bych ji vidět a znát její obsah.
Nicméně jakkoliv komentovat tyto případy je velice obížné i z toho
důvodu, že veškeré informace týkající se nezletilých dětí jsou
neveřejné.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Byly odhaleny okolnosti sebevraždy možného viníka katastrofy MH17

Novinář Jurij Butusov, který byl přítelem bývalého vojenského letce OS
Ukrajiny Vladislava Vološina, informoval o posledních dnech života svého
přítele před jeho sebevraždou. Napsal o tom v úterý 20. března na
Facebooku.

Podle slov Butusova hovořil s manželkou letce, s jeho přáteli a kolegy.
Novinář podotkl, že dva dny před smrtí se zabýval Vološin zcela
běžnými činnostmi. Pracoval, chodil na tržnici, „koupil si boty, dal
opravit svetr, aby ho v pondělí mohl vyzvednout".

„V sobotu večer se ale najednou uzavřel do sebe. Po návratu z fronty
potřeboval Vladislav pomoc psychologů, ty zážitky se někdy vracely, tam na
vojně už dávno překročil svou bariéru strachu. Na psychology se ale
neobrátil. Manželku ta změna nálady nijak nepřekvapila, protože věděla,
že to se stává," podotkl Butusov.

Vysvětlil, že Vološin spáchal sebevraždu v neděli ráno v pronajatém
bytě, kde bydlel se svou rodinou. V tomto okamžiku se nacházely v sousedním
pokoji jeho žena a dvě malé děti. Záchranná služba přijela rychle,
zachránit pilota už ale nemohla.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Italské volby: To je nářek. Pláč. Strach, který cítí EU. Ale Marine Le
Pen do Bruselu vzkázala toto

Itálie se stane první zemí, kde se podaří euroskeptikům získat více než
padesát procent hlasů voličů. Ze světa přicházejí bouřlivé reakce.
Zatímco euroskeptici napříč kontinentem se radují, tak ale mediální
mainstream neskrývá své rozčarování.

Italové se dnes probudili do jiné reality. Zatímco ještě včera měli ryze
proevropskou vládu, v jejímž čele stále levicová Demokratická strana –
v budoucí vládě však zasednou politici, kteří se profilují více či
méně euroskepticky. Liga severu i Hnutí pěti hvězd jsou jednoznačně
euroskeptické strany. A kritická vůči Evropské unii je i nemalá část
Berlusconiho Forza Italia. Ještě před vyhlášením oficiálních výsledků
přispěchali s gratulací euroskeptici z celé Evropy.

„Gratulace,“ poslal šéf nizozemské Strany pro svobodu Geert Wilders tweet
vůdci Ligy severu Matteovi Salvinimu. Právě Wilders byl až doposud
považován za představitele euroskeptické strany, která nejvýrazněji
promluvila do výsledku voleb ve členských zemích EU. Ale ani jeho více než
dvacet procent mu vstup do vlády nezajistilo. Salvini má díky koalici s
umírněnou Berlusconiho Forza Italia přece jenom mnohem větší šance.

Mnoho pozitivních ohlasů „sklidilo“ také Hnutí pěti hvězd, které sice
nejspíš skončí na druhém místě za společnou koalicí Salviniho a
Berlusconiho, ale coby samostatná strana získala nejvíce hlasů. „Gratuluji
svým kolegům v Evropském parlamentu z Hnutí pěti hvězd, kteří dnes
večer tak zazářili,“ napsal na svém twitteru někdejší šéf britské
UKIP Nigel Farage, který zároveň sdílel video z oslav představitelů Hnutí
pěti hvězd.

V podobném duchu reagovala také šéfa francouzské Národní fronty Marine Le
Penová, která si neodpustila jedovatou poznámku na adresu Bruselu. „Evropská
unie dnes prožívá velmi špatný večer,“ napsala euroskeptická politička
s neskrývaným zadostiučiněním. Většina představitelů Evropské unie se
prozatím k italským volbám nevyjadřuje a čeká až na oficiální sečtení
hlasů, které se však od předběžných výsledků bude lišit jen „kosmeticky“.

Reakce mediálního mainstreamu jsou jasně patrné v samotných titulcích
článků, které o volbách v Itálii informují. „Italské volby skončily
velkým povzbuzením pro krajní pravici a populisty,“ píše například
americký deník The New York Times. Francouzský Le Monde konstatuje, že
žádná strana ani uskupení nezískaly většinu a „protievropské strany si
vedly velmi dobře“. Stejně jako server Aktuálně.cz, švédský Aftonbladet
tvrdí, že „Itálie se propadá do chaosu“.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Protikuřácký zákon si zahrává s trpělivostí nejen restauratérů.
Poškozených má být mnohem více

Protikuřácký zákon, který se má příští týden opět objevit na
programu sněmovny, nevadí jen kuřákům, případně nekuřákům, ale
hlavně majitelům kaváren, čajoven, restaurací a malých hospod. Všichni
chápou, že regulovat přísněji kouření by se asi mělo, nikdo ale
nerozumí tomu, proč se neustále mění doslova každý měsíc podmínky a
pravidla, kde a jak zakázat kouřit.

V současnosti platné úpravě protikuřáckého zákonu se sami restauratéři
mohou rozhodnout, zda bude jejich provozovna kuřácká, anebo nekuřácká.
Většina z nich volila cestu stavebních úprav a oddělení prostor pro
kuřáky a nekuřáky. Včetně pořízení výkonné vzduchotechniky je to
stálo nemalé peníze, které se v tržbách zdaleka ještě nevrátily. Po
schválení právě projednávaného protikuřáckého zákonu to bude opět
úplně jinak a náklady na stavební úpravy svých provozoven již nikdy
neuvidí.

Cigarety jako politická zbraň

Jednoduché to nemají kavárníci a restauratéři ani se současnou novelou
protikuřáckého zákona. Ta mimochodem povolovala původně kouřit vodní
dýmky. Snad i proto si majitel kavárny v centru Prahy, který nechce být
jmenován, pořídil hned několik vodních dýmek a chtěl změnit koncept své
hojně navštěvované kavárny. Protikuřácký zákon byl ale sněmovnou
nakonec neschválen, došlo k velkým hádkám mezi koaličními politiky a tato
novela byla překvapivě nakonec opět vrácena na program sněmovny. Jsou v ní
zapracovány některé pozměňovací návrhy, jiné zase ne. Z rozhodnutí
samotného premiéra Sobotky byly například škrtnuty navrhované a původně
schválené kuřárny poslance Marka Bendy, podle všeho se ale nově zakážou
i vodní dýmky, které předtím zákon také toleroval.

„Pokud je nějaká čajovna postavená na konzumaci smrtících výparů, tak
ji zavřeme,“ řekl pro LN jeden z nejhlasitějších kritiků vodních dýmek,
poslanec Rostislav Vyzula. Podle něj jsou vodní dýmky možná ještě
nebezpečnější než normální cigarety.

Jde prý o nebezpečný společenský trend, který by bylo vhodné zarazit už
proto, že popularizuje kouření mezi mladými. Je rozšířená lež, že
vodní dýmky jsou zdravější než cigarety. Není tomu tak, tvrdí Vyzula.
„Vodní dýmky obsahují nikotin, dehet, arsen, olovo, mají větší podíl
oxidu uhelnatého než běžné cigarety. Navíc ve vodní dýmce nalezneme –
na rozdíl od cigaret – karcinogenní zplodiny z uhlí,“ bojuje proti
vodním dýmkám Rostislav Vyzula.

Vodní dýmky budou připomínat namyšlené chování českých politiků

Co s nakoupenými vodními dýmkami, předtím akceptovanými, dnes tou
nejškodlivější závislostí ze všech, ale snaživý kavárník z centra
Prahy udělá? Nic, stejně jako s novou vzduchotechnikou a oddělenými
prostory pro kuřáky a nekuřáky. Politici si žijí vlastním životem a na
problémy svých voličů nedbají. Třeba vodní dýmky zůstanou na
poličkách kavárny jako dekorace a připomenutí namyšleného chování
našich politiků při schvalování a neschvalování protikuřáckého zákona.

Co udělat pro zdraví českých vězňů

Vodní dýmky ale nejsou úplně jediné změny, o kterých se bude ve
sněmovně v prosinci mluvit. Zdravotní výbor pod vedením Rostislava Vyzuly
chce například zakázat řidičům při řízení kouřit, pokud bude v autě
dítě mladší osmnácti let. Dokonce se odvolává na zákon, který u nás
platil v letech 1932 až 1951. Zpátky do minulosti. Co takhle začít jezdit
vlevo a snížit rychlost všude na 50 km za hodinu? Děti tak prý přestanou
být bezohledně poškozovány. Otázkou jen je, jak to budou policisté
zjišťovat a trestat a proč například nezakázat řidičům na cestách
pojídat nezdravé bagety a hamburgery. U řízení je to vyrušuje určitě
víc než kouření a příklad pro děti, jak se zdravě stravovat a
nepoškozovat své zdraví, to není také zrovna ideální.

Nesmyslných a podobně aktivistických protikuřáckých návrhů zazní
zřejmě daleko více. Připraven je například návrh na absolutní zákaz
kouření ve věznicích, protože vězni nekuřáci jsou tak vlastně týráni,
a může být dokonce podle základních práv a svobod porušen i zákaz
mučení vězňů. Co se česká veřejnost asi při projednávání „prioritního“
zákona i pod novým ministrem zdravotnictví Ludvíkem ještě dozví?

Nejde o kouření ani o zdraví obyvatelstva

ANO by nyní mohlo oživit jednoduchý návrh svého poslance Radka Vondráčka,
který plošně zakazuje kouření v restauracích. Sám Vondráček si ale
nemyslí, že by jeho návrh měl, hlavně u koaličních partnerů z ČSSD,
šanci. Podle všeho opravdu nejde o kouření ani o zdraví obyvatelstva, ale
jen a jen o politické hrátky s jediným cílem, a to vybojovat si tu
nejlepší pozici před volbami. Co si kdo urve teď, už se počítá.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Generál se směje Halíkovi a všem, kterým se hroutí svět. Přednáší
novou myšlenku k radaru USA i naší armádě a má jasno: Lidé začnou
protestovat

ROZHOVOR. Nově zvolený americký prezident Donald Trump se podle exministra
obrany a bývalého velvyslance Miroslava Kostelky bude určitě snažit plnit
to, co říkal, bude však omezen různými dalšími vlivy. Ale pokud se
upraví vztahy USA s Ruskem, bude to podle něj přínos nejen pro Ameriku a
Rusy, ale pro celý svět. „Stupňovat agresivní rétoriku a hnát situaci na
ostří nože by skutečně mohlo vyvolat třetí světovou válku,“
prohlásil v rozhovoru pro ParlamentníListy.cz generál Kostelka.

Zvolení Donalda Trumpa prezidentem Spojených států amerických vyvolalo
řadu otazníků, protože v předvolebním období pronesl řadu
kontroverzních slibů. Jak takové reakce hodnotíte?

V první řadě mne překvapuje zděšení lidí, kteří si myslí, že
nastává konec světa. Obávají se, že se hroutí jejich svět, že se
nemají o koho opírat, protože vítězství Trumpa je vítězství nad jejich
neschopností přesvědčovat obyčejné voliče. To se projevilo mimochodem i
při jiných volbách. Ta teorie elit, kterou mnozí zastávají, je velmi
nebezpečná. Pan páter Halík říká, že se elity musí spojit a zase ten
svět narovnat. Myslím, že to tak není a výsledkem toho je zvolení Donalda
Trumpa. Zároveň si myslím, že ne všechno, co Trump prohlásil v
předvolebních projevech, dokáže vyplnit, protože ani americký prezident
není všemocný, hodně záleží také na senátu a sněmovně reprezentantů,
na kongresu. Ale nově zvolený prezident bude chtít určitě něco ze svých
slibů splnit. A pokud splní to, že se upraví vztahy s Ruskem, bude to
přínos nejen pro Ameriku a pro Rusy, ale především pro celý svět,
protože stupňovat agresivní rétoriku a hnát situaci na ostří nože by
skutečně mohlo vyvolat třetí světovou válku. Já ani většina lidí ji
nechce, takže ti, co tvrdí „proboha, on se chce domluvit s Rusy“, si asi
říkají „proboha, proč není ta válka“.

Ale některé bývalé státy Sovětského svazu, především pobaltské země,
ale i další země východního bloku mají z Ruska strach, zejména po anexi
Krymu a jejich zapojení do konfliktu na východě Ukrajiny. Co pro ně tedy
případné sbližování USA a Ruska může znamenat?

Jakákoli agrese Ruské federace je z toho, co čtu, co studuji, podle mne jen
vyvolávání vášní. Rusové si jsou velmi dobře vědomi, že jakékoli
takováto agrese by vyvolala odpověď Západu a Ameriky, ať už je tam Trump,
nebo tam není Trump. Podle mne i Trump by reagoval velmi ostře. Za druhé si
myslím, že Rusové ani ekonomicky nemají zájem se nějak vojensky angažovat
proti pobaltským republikám, neřku-li na Ukrajině. Domnívám se, že
Rusové nemají zájem, aby se povstalecké oblasti připojily k Ukrajině.
Proč by měli? Rusům postačí, ať mají jen autonomii a ať je ruskému
obyvatelstvu zaručeno, že budou moci normálně žít. A už vůbec si
nemyslím, že by hrozil vpád Ruska do střední Evropy, ani do Polska,
protože by následovala taková reakce, že by došlo ke třetí světové
válce. A to ani Rusové, ani nikdo jiný nemůže potřebovat.

Ale ukazuje se, že Donald Trump po zvolení prezidentem a Donald Trump ve
volební kampani jsou dvě různé osoby. Od některých slibů pomalu ustupuje,
svoji velmi drsnou rétoriku mírní. A někteří jeho spolupracovníci už v
době kampaně měli na řadu problémů jiný názor. Dá se v takové situaci
vůbec předvídat, jakou cestou se bude nová americká administrativa ubírat?

Amerika je Amerika a jakýkoli její prezident bude hájit americké zájmy.
Pokud Spojené státy dospějí k názoru, že Rusko je překážkou jejich
zájmů, pak tu politiku příliš nezmění. Ale pokud dospějí k názoru, že
s Ruskem lze spolupracovat třeba i v oddělených oblastech, že není potřeba
se hnát do nějaké války, pak budou rozhodně vyjednávat, protože
vyjednávání přece neznamená, že se podřídím diktátu někoho jiného.
Musím najít takový postoj, který bude vyhovovat nejen mně, ale který bude
výhodný pro obě strany.

Bývalý starosta New Yorku Rudy Giuliani, který je blízkým spolupracovníkem
Donalda Trumpa, připustil znovuoživení otázky výstavby protiraketové
obrany v Česku a Polsku, zavedení jaderného štítu má být součástí
širší snahy ukázat Rusku silnou pozici USA. Podle českého premiéra
Bohuslava Sobotky je to „sci-fi, které se nenaplní“. Výstavba radaru by
podle něj zhoršila vztahy s Ruskem, což by prý bylo kontraproduktivní v
době, kdy je třeba řešit především konflikt v Sýrii. Co si myslíte o
zmrtvýchvstání myšlenky radaru v Čechách?

Málokdy souhlasím s premiérem Sobotkou, ale domnívám se, že v této věci
má pravdu, že v současné době je to za prvé technicky zbytečné a za
druhé politicky neúnosné. Technicky zbytečné i proto, že si pamatuji doby,
kdy se vyhledávalo vhodné místo pro postavení radaru, a Brdy byly skutečně
jediné místo, kde by se mohl normálně postavit. Ale Brdy jsme předali, dnes
je tam chráněná krajinná oblast, už vidím, jak tam někdo vykupuje pozemky
pro radar. Navíc existuje radarově odpalovací základna v Rumunsku, další
raketová základna bude v roce 2018 dokončena v Polsku, další radar je v
Turecku, takže nevidím důvod, proč by měl ještě jeden radar existovat v
Čechách. Možná, že si pan Giulliani myslí, že by to tady lidé
přivítali a že by to byla vzpruha pro americké cítění ve střední
Evropě. Ale to by znamenalo, že nemá dobré informace a že by byl brzy
vyveden z omylu.

Ve volební kampani Donald Trump postrašil spojence v NATO výrokem, že by
negarantoval ochranu spřátelených zemí z NATO, které by byly napadeny.
Amerika by podle něj pomohla jedině té zemi, která by naplnila své
povinnosti vůči alianci. Dnes Američané platí největší díl výdajů
NATO a proto také, jak jste sám už v minulosti prohlásil, nejvíc
ovlivňují politiku NATO. Změní se po jeho nástupu Severoatlantická aliance?

Myslím, že evropští členové NATO s výjimkou Britů zpohodlněli. Ještě
nedávno se říkalo, že žádné nebezpečí nehrozí a zpravodajské služby
nás přesvědčovaly, že minimálně pět let dopředu budou vědět, kdyby se
něco stalo, abychom začali zbrojit. Ale dnes je situace ve světě úplně
jiná, zásadně se změnila. Takže zvýšení výdajů na obranu v evropských
státech je určitě na pořadu dne. A nemusí to být hned dvě procenta HDP,
ale musí to být takové výdaje, které dokáží jednotlivé armády dostat
na úroveň, která je potřeba, protože je – například v České republice
– dlouhodobě zanedbaná. A za druhé možná by to přispělo i k emancipaci
Evropy, i když v současnosti nevidím příliš reálně, vzhledem k
neexistenci společné zahraniční politiky, nějakou společnou evropsku
armádu, ale pomohlo by to k většímu a silnějšímu postavení evropských
států v NATO. Pokud říkám, že je potřeba silnější armáda, není to
proto, že bychom se měli bránit nějaké ruské invazi, ale proto, že
situace ve světě není růžová. Když se podíváme na jih a na terorismus,
je to zcela logické. Ano, v tomhle souhlasím s Trumpem. Pokud Spojené státy
platí nejvíc, pak ostatní státy nutně plní to, co je výhodné pro
Spojené státy.

Česká republika dosáhne podle ministra obrany Martina Stropnického
požadované úrovně výdajů na armádu až někdy v roce 2025. Když jste
řekl, že souhlasíte s premiérem Sobotkou v pohledu na radar, souhlasíte s
ním i v tom, že nemá smysl najednou zvýšit výdaje na armádu až na dvě
procenta HDP, jak jsme se zavázali, protože by obrana nebyla schopna tolik
peněz dřív utratit?

Je to opravdu složitější problém. Kdyby se teď peníze pro armádu
zvýšily na dvě procenta nebo i na jeden a půl, byly by to vyhozené peníze,
protože resort obrany je není schopen normálně utratit. Tady totiž podle
mého názoru dlouhodobě chybí legislativní podpora vyzbrojování armády.
Já čtu od pánů poslanců, jak chtějí více kontrolovat vyzbrojování,
čtu, jak je potřeba zvýšit obranyschopnost, ale nevidím, že by někdo
našel odvahu a dal takový impuls, že by se zabezpečil celý proces
legislativně. Například při pořízení obrněného transportéru by měl
být dlouhodobý program, který by zajistil celý životní cyklus výzbroje,
od vývoje a výzkumu, pokud by se dělal v České republice, přes nákup,
provoz a vyřazení, což je několik desítek let. Vlády se po čtyřech
letech střídají, parlament se obměňuje a nikde není dáno, že když se
dnes něco pořídí, bude pak dostatek peněz i na pohonné hmoty, munici atd.
To se nezmění, dokud se nepřejde na systém, kdy velké výzbrojní programy
budou dány zákonem, schváleny parlamentem a parlament bude zároveň
odpovídat za to, že na tyto výzbrojní programy budou finanční potřeby
vyčleněny. A pak je také otázkou poslanců, a ne vojáků nebo ministra
obrany, pokud peníze ve státě dojdou. Dnes se máme dobře, ekonomika jde
nahoru, ale za pět let to může být jinak, a pak parlament musí zákon
změnit, ubrat počty, snížit množství atd. Ale dokud tohle nebude, budeme
nakupovat a za pár let zjistíme, že nemáme na provoz. Jedno souvisí se
vším. Je potřeba stanovit pevnou základnu, nejlépe legislativní, nejen
zvýšit kontrolní pravomoc, ale i odpovědnost parlamentu. Navíc plánovat v
armádě podle HDP je podle mne velmi riskantní. Plánovat v armádě se má na
absolutní čísla s přičtením inflace. Dneska 1,1 procenta je třeba
padesát miliard, ale za pět let to může být jen pětačtyřicet.

Severoatlantická aliance se rozhodla rozmístit v pobaltských zemích –
Estonsku, Lotyšsku a Litvě – a také v Polsku celkem čtyři prapory,
každý kolem tisíce vojáků, a jeden rotační vícenárodní prapor na
posílení obrany a odstrašení případného útočníka. Nemohou se teď po
změně v čele USA a případném sblížení s Ruskem změnit plány NATO,
pokud na to Rusko bude tlačit?

NATO bylo před pěti, deseti lety organizací, která v podstatě hledala smysl
své existence. Od obranné organizace se postupně stávala jakýmsi
politickým nástrojem pro diskuse. Když to řeknu cynicky, pro NATO byly
události na Ukrajině obrozením, protože najednou opět získalo nepřítele.
Předtím se nepřítel hledal velmi těžko. Nedomnívám se, že by došlo k
příliš velkým změnám v nasazení vojsk na hranici s Ruskou federací, ale
rozhodně by mohlo dojít k nějakým domluvám ke zvýšení důvěry. To by
myslím bylo to, co by mohli prezident Trump a prezident Putin udělat.

Pomůže zlepšení vztahů mezi oběma šéfy těchto velmocí nastartovat i
obrat v případě Sýrie? Trump nedávno naznačil, že vidí diktátora země,
Bašára Asada, jako menší zlo než povstalecké skupiny, z nichž některé
mají islamistické sklony.

Donald Trump řekl, že bojovat s ISIZ a zároveň s Asadem je nesmysl. Z toho
vyplývá, že pokud je pragmatik a logik, měl by se domluvit s Rusy a
společně bojovat proti Islámskému státu. To znamená snažit se rozdělit
tu stovku i víc islámských skupin a hnutí, které v Sýrii jsou, stanovit
jasně a domluvit se s Rusy, které skupiny tvoří jakési opoziční jádro
Asadovi, nemají žádné plány, které by se týkaly rozšiřování nebo
vývozu terorismu,a ty by pak mohli podpořit společně s Rusy a ostatní s
Rusy zničit. Jiná cesta tam neexistuje. Někteří politici o některých
povstaleckých skupinách říkají, že sice jsou to zlí lidé, ale „naši
zlí lidé“. S touhle politikou je nutné přestat, protože ti „naši zlí
lidé“, kteří byli v Afghánistánu, jsou najednou ti špatní zlí lidé. A
ono se to tak bohužel stává. Takže domluva a spolupráce USA s Rusy v Sýrii
by byla ta cesta, kterou by bylo třeba nastoupit. Jednou už musí v Sýrii
nastat klid a jinak než domluvou jednání a zničení těchto teroristických
organizací to nebude. Ať pak proběhnou volby za široké mezinárodní
účasti, ať opozice a Asad ukáží, co v nich je, a ať se lidé v Sýrii
rozhodnou.

Vztahy Washingtonu a Moskvy se zhoršily po ruské anexi Krymu a pak i po
podpoře ruské armády syrského prezidenta Bašára Asada v konfliktu v Sýrii.
Donald Trump prohlásil o konfliktu na Ukrajině, že se tento problém dotýká
Evropy mnohem více než USA a že jsou to právě evropské země, kdo ho musí
řešit v první řadě. Objevují se spekulace, že Spojené státy americké
po jeho nástupu do funkce mohou zrušit protiruské sankce nebo dokonce uznat
Krym. Jak se pak zachová Evropa?

Velmi mě pobavilo vyjádření paní Mogheriniové (šéfka evropské
diplomacie – pozn. red.), že ať se Spojené státy americké rozhodnou
jakkoli, Evropa sankce dodrží. Docela jsem se nasmál, protože kdyby Spojené
státy sankce zrušily a Evropa na nich trvala, urychlilo by to jen rozpad
Evropské unie.

Takže si myslíte, že porušování mezinárodních dohod nakonec Rusku projde?

Jestli myslíte konkrétně Krym, tak určitě. O tom jsem přesvědčen. Tak
jako nám na Západě prošlo Kosovo, v případě Rusů to bylo s daleko
menším krveprolitím. Pokud jde o opolčenecké oblasti na Ukrajině, jak
říkám, Rusové budou velmi spokojeni, když se jim podaří dosáhnout
nějakého statusu pro tyto oblasti, když se jim podaří dosáhnout toho, že
ruskojazyční obyvatelé budou mít svá práva, nebudou pronásledováni, a
zůstanou v rámci Ukrajiny. Nemyslím, že by Rusové chtěli tyto oblasti
nějakým způsobem anektovat nebo obsadit. Krym je úplně jiná situace. Ten
vznikl kvůli hlouposti a neschopnosti ukrajinských politiků, když začali
hovořit o tom, že vyženou ruskou flotilu ze základen, kdy se obrovsky
většinové ruskojazyčné obyvatelstvo dozvědělo, že nebudou moci mluvit
rusky a podobně. Tím to začalo. Žádný stát by tohle netoleroval,
netolerovaly by to ani Spojené státy, kdyby byly v situaci Ruska.

Nastoupí podle vás nová americká administrativa v budoucnu tvrdší politiku
Spojených států vůči Číně? Podle Trumpa Čína svou nepoctivou obchodní
politikou „znásilňuje“ Spojené státy. Ve volební kampani proto slíbil
zavést drastická cla na dovoz z Číny, což by podle odborníků mohlo
znamenat začátek obchodní války mezi dvěma největšími ekonomikami světa.

Otázka Číny není čistě politická, ale i obchodní. A v tom má Trump
zřejmě velmi dobré zkušenosti. Když se podíváte na průzkumy, ukazuje to,
jak elity v Čechách jsou mimo mísu. Asi před půl rokem proběhl výzkum v
Americe, kde se ukázalo, že obavy obyvatel USA z Ruska jsou v pořadí asi až
na osmém místě. O dvě místa byly obavy z Číny, ale nejvíc se tam bojí
terorismu a ekonomických problémů. Takže prostí Američané se nebojí
Ruska, bojí se vněčeho jiného, a daleko víc Číny než Ruska. A z toho
bude vycházet zřejmě i Donald Trump.

Jak moc a jak rychle se projeví změny, ke kterým dojde ve Spojených státech,
v Evropě a v České republice?

Domnívám se, že k žádnému zemětřesení nedojde. Prezident Trump se bude
určitě snažit plnit to, co říkal, ale bude omezen různými dalšími vlivy.
Pokud se mu podaří splnit hlavní věci, které sliboval, bude to pro něj
úspěch. Myslím si, že se víc bude orientovat na otázky vnitropolitické,
že může dojít k tomu, že se Amerika víc soustředí na sebe než na
ostatní svět, ale v geopolitice se moc nezmění. Tam, kde bude cítit
ohrožení, tam budou Spojené státy vystupovat velmi ostře, a možná
ostřeji než za Obamy.

Jak si tedy vysvětlujete to velké zděšení, které zavládlo v Bruselu i v
dalších členských zemích Evropské unie?

Je to stejné jako u brexitu. Prostě média a elity si vytvářejí obraz,
který se jim líbí. Bez ohledu na to, co si myslí lidé. Když se dívám na
sociální sítě a internet, většina lidí má úplně jiné názory, než
mají naše elity a média. Když jsem byl v Rusku, obdivoval jsem jejich
propagandu vůči Západu, ta byla velmi silná. To, co u nás bylo používáno
vůči Rusům, bylo nesrovnatelné, osmdesát ku dvaceti procentům. Dneska je
to padesát na padesát. Prostě informační válka zuří a u nás podle mne
zuří takovým způsobem, že to lidi otráví. Dobře to okomentoval můj
oblíbený Friedman (americký politolog a publicista – pozn.red.), když o
brexitu řekl, že je to prohra elit a ukázka jejich neschopnosti porozumět
voličům.

Pokud souhlasíte s tím, že brexit, ale i zvolení Trumpa byl výsledek boje
proti elitám, může to pokračovat i ve volbách v evropských zemích, kde
lidé také nejsou spokojeni s postupem Bruselu i představitelů svých zemí k
migrační krizi?

Když Jean-Claude Juncker prohlásí, že musíme Trumpa vychovat, tak se směju.
Jak ho chce zrovna on vychovávat? Pokud lídři Evropské unie nezmění svůj
přístup, tak se rozhodně něco podobného bude opakovat v Evropě. Možná se
to bude brzy opakovat ve Francii, v Rakousku. Když se podíváte na výsledky
prezidentských voleb v Bulharsku a Moldávii, uvidíte, že tam už lidi
začali protestovat proti tomu, co bylo dřív. Bohužel. Nebo možná bohudík.
Nevím.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Takhle se ale krade! Racek čmajzl krmivo kocourovi (VIDEO)

Nečekaný host se zastavil u kocoura ve chvíli, když odpočíval po obědě.
Racek dlouho neotálel a zcela bez pozvání se vrhl na pozůstatky jídla.

Kocour však neprojevil žádný zájem o situaci a nechal pak racka ukradnout
celou misku. Nedůvěřivý pták snědl jídlo až venku.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Elektronickou evidenci tržeb dnes bude schvalovat Senát

Senát dnes čeká schvalování elektronické evidence tržeb (EET). Vláda si
od ní slibuje omezení daňových úniků a až 18 miliard korun ročně navíc
do státní pokladny. Podle pravicové opozice znevýhodní drobné podnikatele
a bude se zneužívat. Pravice se chystá normu napadnout u Ústavního soudu.

Projednávání zákona o EET pravděpodobně nebude tak dlouhé jako ve
Sněmovně, kde se protáhlo kvůli obstrukcím opozice. Senát má ale na
projednání zákonů pouze měsíc a v případě EET lhůta skončí tuto
sobotu.

Většinu předloh doporučily senátní výbory schválit. Týká se to
především novely, podle níž rodiče budou moci vypovědět stavební
spoření svých nezletilých dětí bez svolení soudu. K přijetí míří
také novela, která má pomoci řešit územní spory obcí a posílit práva
menšin při stanovování dvojjazyčných názvů ulic.

Senátoři naopak možná upraví novelu, podle níž by úřady mohly vyplácet
příspěvky na zvláštní pomůcku zdravotně postiženým dětem bez toho,
že by rodiče museli žádat o souhlas soud. Senátní zdravotnický výbor
chce tuto výjimku rozšířit i na rodiče jako opatrovníky svých dospělých
potomků s omezenou svéprávností.

Horní komora má rozhodnout také o senátorké novele zákoníku práce,
která by obnovila proplácení nemocenské v prvních třech dnech nemoci.
Hradit by ji měli zaměstnavatelé, měli by za to mít úlevy. Podle průzkumu
Hospodářské komory ale tři čtvrtiny zaměstnavatelů se zrušením
karenční lhůty nesouhlasí.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
To je lež, Bakalovi novináři. Ovčáček si srovnal účty za „rozzuřený
dav, který vítal Zemana“

Před novináře dnes předstoupil hradní mluvčí Jiří Ovčáček na své
pravidelné tiskové konferenci.

Úvodem tiskové konference se Ovčáček vyjádřil k návštěvě prezidenta
Zemana v Rusku, která se uskuteční v průběhu příštího týdne. „Tato
návštěva se těší mimořádnému zájmu českých podnikatelů. V pondělí
20. listopadu prezident přiletí do Soči, kde druhý den bude zahájen
oficiální program,“ dodal Ovčáček s tím, že Zeman se v Rusku setká
také s národními delegacemi či s ruským prezidentem Vladimirem Putinem.
Chybět nebude ani setkání s premiérem Dmitrijem Medveděvem či někdejším
vůdcem SSSR Michailem Gorbačovem.

Podle Ovčáčka nejde o poslední zahraniční návštěvu – v prosinci
ještě Zeman navštíví Slovensko.

Ovčáček pak také shrnul dle svých slov úspěšné setkání Zemana s
občany v Olomouckém kraji. „Plně se projevilo zapojení médií do
antizemanovské kampaně. Považuji za poctivé uvést zcela konkrétní
příklady: bronzovou příčku získává veřejnoprávní ČT, která
neodvysílala živě tiskovou konferenci pana prezidenta. Stříbrnou příčku
obsadil zpravodajský server Lidovky.cz, který fotografii hlasujících
občanů proti referendu označil jako ‚protestující obyvatelé Lipníka nad
Bečvou‘. První místo obsadilo nepřekvapivě Bakalovo Aktuálně.cz. Ten
uvedl, že pana prezidenta uvítal rozhořčený dav. To je lež jako věž. V
Lipníku přišlo na setkání asi 1000 občanů,“ zmínil Ovčáček.

Následovat bude návštěva Zemana v Jihomoravském kraji na konci měsíce
listopadu.

Jeden z dotazů přítomných novinářů směřoval k domácí politické
scéně a vyjednávání o vládě. „Pan prezident není tím, kdo ustavuje
Poslaneckou sněmovnu a její orgány. To je plně věc parlamentních
politických stran,“ podotkl k ustavení Sněmovny Ovčáček. „Pokud jde o
sestavování vlády... Nejprve se musí ustavit Sněmovna. Pokud k tomuto kroku
dojde, tak jmenuje pan prezident pana Babiše premiérem. Následovat bude
seznámení s jednotlivými členy vlády,“ sdělil Ovčáček.

A co 17. listopad? „Pan prezident věnuje tomuto dni tichou vzpomínku; jako
aktivní účastník těchto událostí,“ sdělil Ovčáček s tím, že
prezident se nebude zapojovat v tento den do žádné kampaně.

Další dotaz směřoval k disidentu Tomáši Hradílkovi, který drží
hladovku na protest proti kandidatuře Miloše Zemana v nadcházejících
prezidentských volbách. „Pan prezident dal prostor panu Hradílkovi v
Lipníku nad Bečvou, aby vyjádřil svůj názor. Lidé pana Hradílka
vypískali. To je, myslím si, jednoznačná odpověď,“ zmínil Ovčáček.
Pokud jde o zákrok policie v Lipníku nad Bečvou, jde podle něj o jasné
porušení zákona o právu shromažďovacím ze strany zvukaře, který pustil
při zahájení setkání s Milošem Zemanem Modlitbu pro Martu. „Tento zákon
podepsal Václav Havel,“ prozradil Ovčáček.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
V tiskové službě polského prezidenta popletli jméno Porošenka

V tiskové službě polského prezidenta Andrzeje Dudy si spletli jméno
ukrajinského prezidenta Petra Porošenka. Chyby si všimly noviny Evropská
pravda.

V jedné ze zpráv na stránce polského prezidenta se hovoří o tom, že „provedl
telefonický rozhovor s ukrajinským prezidentem Viktorem Porošenkem", který
mu blahopřál ke dni nezávislosti Polska.

Přitom zpráva o rozhovoru Dudy s Porošenkem byla publikována na stránce už
11. listopadu, za celý týden ale jméno ukrajinského prezidenta neopravili.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Jinde nenajdete: Kreml vítězí, NATO v ohrožení. Po volbách, kde voliči
vypráskali západní kandidáty, se Evropa otřásá

„Ruský Kreml pokračuje na vítězné vlně,“ komentují evropská média
výsledky nedělních prezidentských voleb v Bulharsku a Moldavsku. Ruská
média vítězství kandidátů ochotných spolupracovat s Ruskem vysvětlují
spíše chybnou politikou Bruselu, která jde často proti zájmům
jednotlivých členů Evropské unie.

Na konci minulého týdne si obyvatelé Bulharska i Moldavska zvolili za
prezidenty socialisty Igora Dodona a Rumena Radeva. Mnohá evropská média
jejich zvolení označila za vítězství Moskvy.

Jako jeden z prvních evropských státníků se k výsledku prezidentských
voleb v sousedním Moldavsku vyjádřil prezident Rumunska Trajan Besecku,
který uvedl, že „je mu Moldavanů líto“, cituje jeho slova rumunský
deník Evenimentul Zilei.

Rumunský server Hotnews.ro začal šířit obavu z rostoucího vlivu Moskvy v
regionu. „Zdá se, že Rumunsko se nachází pod čím dál silnějším
ruským tlakem. V Moldavsku i Bulharsku si zvolili proruské prezidenty a
přidali se tak k Maďarsku, Srbsku, Česku a Slovensku.“

„Vítězství socialisty Igora Dodona v Moldavsku a levicového kandidáta
Rumena Radeva v Bulharsku posílí ruský tlak na různé vládní struktury v
Rumunsku, kde je umístěn americký systém protiraketové obrany.“

Ukrajinská média se zaměřila především na pozici prezidentských
kandidátů vůči statusu Krymu, který byl v roce 2014 anektován Ruskem.
Jeden z populárních ukrajinských televizních kanálů 1+1 svým divákům
nezapomněl připomenout, že Dodon se na adresu Krymu vyjádřil slovy, že je
„de facto součástí Ruska“.

Komentáře k nedělním volbám se objevily i na ukrajinských sociálních
sítích; známý novinář Vitalij Portnikov napsal, že hlavním vítězem
obou nedělních voleb je Vladimír Putin. „Kremelská neděle,“ nazval
volební den na Twitteru Portnikov.

O poznání méně paniky se objevilo v projevu ministra zahraničních věcí
Litvy Linase Linkevičiuse, který zmínil, že prozatím vítězství
proruských sil v Moldavsku a Bulharsku nepovažuje za nebezpečné. Z druhé
strany ovšem zdůraznil, že výsledky nedělních voleb by měly být
signálem pro Evropu. „Jestli se bude i nadále rozšiřovat propast mezi
evropskými vládami a národy, můžeme očekávat více takových překvapení,“
uvedl.

Podobné reakce se objevily i ve státech v západní části Evropské unie.
„Putinův sluha se stal prezidentem Bulharska,“ píše německý bulvární
deník Bild.

Podobně vnímá výsledek nedělních voleb i televizní stanice ARD, která
volby okomentovala slovy: „Politické zemětřesení v Bulharsku: více Moskvy,
méně Bruselu“.

Italská La Repubblica vítězství Dodona a Radeva interpretuje jako „velkou
ránu pro Evropskou unii, NATO a Západ obecně“.

Ruská interpretace nedělních událostí

O poznání odlišný pohled na nedělní volby v Bulharsku byl zveřejněn
ruským serverem zaměřeným na finance Vestifinance.ru.

Ještě před začátkem předvolební kampaně Radev údajně odmítal
jakákoli obvinění z toho, že by měl snad být proruským kandidátem.

„V této souvislosti je třeba připomenout, že Radev byl od samého
počátku jedním z těch bulharských významných činitelů, kteří
podporovali protiruské sankce. Většina expertů je toho názoru, že Radevovo
volební vítězství není ani tolik výsledkem jeho proruské orientace, jako
spíše protiruské politiky současné bulharské vládnoucí strany, jejíž
členka byla protikandidátkou,“ uvádí se na serveru.

„Jestliže se podíváte nezaujatě na Radeva jako politika, brzy vám bude
jasné, že jej lze nejlépe charakterizovat jako nacionálně orientovaného
lídra, který je ochoten spolupracovat s EU, NATO i Ruskem.“

Bulharsko se podle autora článku vinou svého členství v EU bylo nuceno
zřeknout účasti na mnoha projektech, které mohly být velmi prospěšné pro
jeho ekonomiku. Zde autor odkazuje zejména na plynovod s názvem „Jižní
proud“, který měl Bulharsku v roce 2015 zajistit přístup k levné energii
a vytvoření několika tisíců pracovních míst.

Podobně mají bulharské ekonomice, a konkrétně v zemědělské oblasti,
škodit i protiruské sankce, které opět vzhledem ke svému členství v EU,
nemůže vedení země zrušit.

„Zrušení protiruských sankcí, s čímž souhlasí větší část
bulharské populace, se stalo jedním z klíčových bodů volebního programu
Radeva.“

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Ruský svět Evropy: jak se lídři EU zachraňují s pomocí Ruska

„Ruský zásah“, zvláště nedokázaný, je nové slovo ve vnitřním
politickém boji západních elit. Zdá se, že „ruská hrozba“ se stává
univerzálním nástrojem boje s oponenty a argumentem pro vysvětlení
porážky před vlastními voliči.

Theresa Mayová se pustila do Ruska při vystoupení na banketu lorda, starosty
City of London. Kreml se snaží „podkopat svobodné společnosti" a šíří
dezinformace, aby rozdělil jednotný Západ, začala premiérka.

Co tady začalo. Noviny obvinili z „podněcování". Novináři to slízli
dokonce i za název článku, kritikům se v něm nelíbilo slovo rebelové.
Rozkol ve straně se však nikomu nepodařilo vyvrátit.

Ale konflikt mezi konzervativci není jediným problémem premiérky. Ve stejnou
dobu evropská média informovala o rekordním růstu inflace ve Velké
Británii, úroveň dosáhla pětiletého maxima a rostoucí ceny potravin jsou
nejvyšší za poslední čtyři roky.

Pod hrozbou rostoucích problémů si Theresa Mayová „najednou" vzpomněla na
„ruský zásah" a „ruskou hrozbu". Shoda náhod?

V Paříži také není klid. Hned sto bývalých přívrženců Emmanuela
Macrona, kteří pro něj hlasovali ve volbách, hlasitě zabouchlo dveře a
vyhlásilo, že opouští jim vytvořenou stranu Vpřed!.

Ve zveřejněném „Dopise sta demokratů" se pohoršují nad autoritativními
stranickými strukturami, které „připomínají starý režim
absolutistických panovníků Francie". Autoři tvrdí, že Macron zradil své
principy a nyní místo „národní demokracie" v hnutí dominuje „vláda
elit". Úder autorů dopisu byl velmi citelný, zvláště s ohledem k
padající popularitě Macrona. Právě v tuto chvíli si francouzský lídr,
stejně jako jeho britská kolegyně, vzpomněl na daleké Rusko.

Klín nebo klinika

Ředitel Bundesnachrichtendienst (BND), Federální zpravodajské služby
Německa, Bruno Kahl při vystoupení před Fondem Khannsa Zajdelja v Mnichově
informoval o třech hlavních hrozbách pro mezinárodní bezpečnost. První je
migrační krize, druhá spočívá v rostoucí ekonomické rovnováze ve
světě a třetí je politika Kremlu, bez toho by to nešlo.

Kahl je hlavně nespokojen tím, jak úspěšně probíhá modernizace zbraní
ruské armády a řízení vojsk. Navíc kritizuje Moskvu za posilování
vojenské síly na západě Ruska a také za pokusy o vytlačení USA a návratu
do role evropského lídra. Závěr hlavního německého rozvědčíka je
předvídatelný: držet se Ameriky a nedovolit Kremlu „vražení klínu" mezi
USA a Evropu.

Samozřejmě, že stanovisko ředitele rozvědky není postoj prezidenta nebo
vlády. Ale musíme chápat, že je to trend nálad evropských politiků.

„Rusko s tím nemá nic společného"

„Vlna podobných prohlášení mluví hlavně o tom, že situace v Evropě
nejsou moc dobré a evropští lídři rychle potřebují odvrátit své
televizní diváky od vážných problémů, které jsou nyní zřejmé. Je to i
katalánský separatismus a neschopnost španělské vlády demokratickými
metody jednat s regionem. Je to neschopnost Theresy Mayové vybudovat dialog
ohledně vystoupení Velké Británie z Evropské unie. Padající podpora
Macrona sem také patří. Krize s vytvořením německé vlády, která trvá
už měsíc a půl, je to samé. Problémů se nahromadilo příliš mnoho a
evropští lídři horečně hledají nějaké příběhy, které mohou
odvrátit pozornost publika," vysvětluje Bordačev.

Názor autora se nemusí shodovat s názorem redakce

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Zdroj: Nikdo v EU si nepřeje urychlit jednání o vstupu Turecka do Unie

Urychlení jednacího procesu o vstupu Turecka do Evropské unie si ve
skutečnosti nepřeje ani jediný z jejích členských států, sdělil ve
čtvrtek RIA Novosti diplomatický zdroj v Bruselu.

„Ve skutečnosti si nikdo nepřeje urychlení procesu vstupu Turecka do EU.
Hlavní překážkou je ale Kypr: Nikósie bude vetovat toto rozhodnutí do té
doby, dokud Ankara neuzná Kypr", řekl zdroj agentury.

Předseda Evropské komise Jean-Claude Juncker rovněž vyloučil možnost
brzkého vstupu Turecka do Evropské unie i přes těsnou spolupráci EU s
Tureckem při řešení migrační krize.

„Turecko není v současné době připraveno na připojení (k EU). Myslím
si, že se tak nestane přinejmenším takových deset let", řekl Juncker v
interview pro list Handelsblatt.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Průšvih v Turecku: Politička litovala na síti, že při bombovém útoku v
Istanbulu zemřelo málo Izraelců

Členka turecké vládní Strany spravedlnosti a rozvoje (AKP) Irem Aktaşová
šokovala svět, když na Twitteru uvedla, že by si přála smrt více
Izraelců při sobotním sebevražedném útoku v Istanbulu. Tři ze čtyř
atentátníkových obětí totiž byli Izraelci, z nichž dva měli navíc
americké občanství. Dalších šest zraněných byli také Izraelci.

Aktaşová doslova vyjádřila své přání, aby „všichni zranění Izraelci
byli mrtví“. Na celou věc už zareagoval izraelský premiér Benjamin
Netanjahu. Oznámil, že jeho vláda se kvůli případu obrátila na vládu
Turecka.

Turecká média napsala, že Irem Aktaşová, která pracovala v jedné z
místních poboček AKP, bude ze strany založené prezidentem Recepem Tayyipem
Erdoganem vyloučena.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Předlistopadový člen béčka KSČ – strany lidové – Kalousek, jenž nás
děsí mlátičkou Ondráčkem… Disident hovoří o minulosti těch, kteří
dnes varují před návratem komunismu

ROZHOVOR „Zdeněk Ondráček byl řadový příslušník pohotovostního pluku
VB. Možná, že jsem od něho dostal pár dobře mířených ran při
demonstracích v roce 1988 či 1989, ale mne mnohem více zajímá role
mazlíků předlistopadové StB, kteří mají jasno v minulostech jiných. Kdo
má více másla na hlavě? Není to například Michal Horáček, který se za
normalizace coural po USA a pak si dle libosti koníčkoval a psal do Mladého
světa? Nebo předlistopadový člen béčka KSČ – Československé strany
lidové - Miroslav Kalousek, jenž nás děsí komunistickou mlátičkou
Ondráčkem?“ říká disident, bývalý polijcení prezident a předseda
Asociace nezávislých médií Stanislav Novotný.

Vy jste vyzval k tomu, aby lidé podávali trestní oznámení na provozovatele
e-mailů na centrum.cz, protože ti blokovali e-maily, kde byly odkazy na
Parlamentní listy či další weby. Podle vás se jedná o porušení
listovního tajemství. Konkrétně § 182 trestního zákoníku praví: „(1)
Kdo úmyslně poruší tajemství a) uzavřeného listu nebo jiné písemnosti
při poskytování poštovní služby nebo přepravované jinou dopravní
službou nebo dopravním zařízením, b) datové, textové,. hlasové, zvukové
či obrazové zprávy posílané prostřednictvím sítě elektronických
komunikací a přiřaditelné k identifikovanému účastníku nebo uživateli,
který zprávu přijímá, nebo c) neveřejného přenosu počítačových dat
do počítačového systému, z něj nebo v jeho rámci, včetně
elektromagnetického vyzařování. z počítačového systému,
přenášejícího taková počítačová data, bude potrestán odnětím
svobody až na dvě léta nebo zákazem činnosti.“ Myslíte si, že ti,
kteří podají trestní oznámení na základě tohoto paragrafu, mají
reálnou šanci uspět?

Jako vždy jde o to, zda se najde státní zástupce, který zahřímá, vezme
trestní oznámení vážně, vyžádá si expertizu, přikáže policistům,
čeho je třeba a vypracuje obžalobu. Důkazy se totiž nalézají v osobních
počítačích po celé republice. Jenom chtít. Ale i bez trestního oznámení
by mělo kterékoli státní zastupitelství vzít tento průlom do základního
ústavního práva velice vážně a začít konat.

Od 1. ledna v Německu platí zákon, který ukládá sociálním sítím mazat
takzvané nenávistné projevy, takzvané fake news či „rasistické“ a „xenofobní“
příspěvky – a pokud by tak nečinily, ukládá vysoké pokuty (50 milionů
eur). Navíc teď máme novou zprávu, že internetové firmy jako Google,
Facebook nebo Twitter budou mít nově hodinu na to, aby odstranily „extremistické
příspěvky“. Jinak proti nim Evropská komise zakročí. Nyní firmy
reagují obvykle do 24 hodin. Věra Jourová zdůraznila, že opatření
Evropské komise nemá jít na úkor svobody slova: „Online trollové a
šiřitelé nenávisti nesmějí svými násilnými, nelegálními příspěvky
omezit naši svobodu vyjadřování. Spolupracujeme s platformami a dalšími
organizacemi, abychom bojovali proti těmto nespravedlnostem na internetu.“ Co
si o tom myslíte?

Pořád opakuji jako kafemljenek, že trestní zákon jasně stanoví, co je a
co není trestné. Pro písanky na internetu to musí stačit. A rozhodnutí o
tom, co je a co není trestné, může vynést pouze soud, před kterým je
vedeno důkazní řízení!

Co je to za novou německou drzost? Kdo bude posuzovat, co je fake news a co je
rasistické? A co je to vlastně xenofobie? Jaké plaformy, jaké organizace?
Budou to lidé od Jakuba Jandy? Budou to placení ziskovkáři, kteří si se
svými druhy vymění pár neadekvátních frází přes facebook a budou mít
jasno? Nebo to bude Petra Procházková, jež nedávno napsala, že nechce, aby
o ní v referendu rozhodovali hlupáci a blbci? K faktickému vzdělání,
pozoruhodné inteligenci a elementární slušnosti mají tyto osoby opravdu
daleko. Dle jejich výkřiků se zdá, že se však cítí povoláni.

Prosazuje-li nikým nevolená Evropská komise očividně a reálně fašismus
do našeho každodenního života tím, že lidem prakticky odnímá další
základní právo, tedy právo svobody slova, nezbývá než opustit
uzurpátorskou EU.

Internetové firmy jako Google, Facebook nebo Twitter by měly naopak zažít
tvrdý tlak od národních vlád. Chcete podnikat a vydělávat na občanech
evropských zemí? Proč ne. Ale přestanete fízlovat a nebudete sloužit
cizím zájmům. Jste tu pouhými hosty.

Prezident republiky Miloš Zeman v TV Barrandov řekl, že by si velice přál
personální změny v České televizi (kvůli jejímu arogantnímu chování).
Cestou podle něj je dvojí zamítnutí zprávy o hospodaření ČT Poslaneckou
sněmovnou. Tímto způsobem lze podle zákona odvolat Radu ČT. Co o tom
soudíte?

To si přeje mnoho lidí. Transparentnost financování ČT je klíčem k
pochopení dění ve veřejnoprávní instituci, kterou si platí řada občanů,
jež o ni vůbec nestojí a navíc k ní mají více než kritický vztah.
Česká televize přece nemůže být výkrmnou klanů a osob, které nehájí
české národní zájmy. Nemůže být nadnárodní hlásnou troubou. ČT by se
měla pokoušet hledět na svět z Česka, ze střední Evropy, kde jsme doma.

No, a doma? Tam by zase měla reflektovat objektivně, tedy o tom, co se
skutečně děje. Dávat prostor všem relevantním hlasům. A kulturně? Škoda
slov... My musíme rozumět českému světu. A když už máme Českou televizi,
tak bychom i skrze ni měli uchovat vše, co k nám aktuálně i historicky
patří. Pohled BBC nebo Reuters je určen tvůrci, penězi a místem vzniku.

A co způsobilo, že jsou veřejnoprávní média tak kritizovaná, a proč
vůči nim narůstá kritika? Pavel Šafr píše o tom, že lůza se třese na
likvidaci České televize…

A lůza je kdo? Hm…Pavel Šafr se za ni asi nepovažuje. Neměli bychom takto
mluvit o bližních. ČT je kritizována především proto, že ve
zpravodajských a publicistických pořadech předvádí figury, které na
Kavkách snad i bydlí. Jsou to často lidé, jejichž proslovy lze odhadnout,
většinou nepřekvapí a je až protivné, jak ideologicky souzní s
vynucovanou europolitikou. Je to okaté a urážlivé pro daňového poplatníka
– poplatek za ČT je pouze zvláštní druh daně. Je podle vás správné,
že ČT nechce zveřejnit plat Václava Moravce či dalších zaměstnanců,
když ti jsou placeni z peněz občanů?

Jak může Václav Moravec zkoušet politiky a selhávat v tak triviální
odpovědnosti? Václav Moravec není soukromou osobou. Je placen námi.
Pojmenoval pořad po sobě. A to je velká výzva!

Co říkáte kauze okolo zavraždění novináře Kuciaka na Slovensku? A co
říkáte tomu, jak na celou věc reaguje opozice včetně prezidenta Kisky?

Nic. Protože nic nevím. Čekám na výsledek vyšetřování. Opozice i Kiska
se chovají, jako by věděli více. Ale vypadají jako kašpaři, kteří
jednají na cizí výzvu. Není vám divné, jak systematicky jsou v našich
krajích, pod nejrůznějšími záminkami, zpochybňovány regulérní volby?

A co říkáte na dění okolo Zdeňka Ondráčka?

Zdeněk Ondráček byl řadový příslušník pohotovostního pluku VB. Možná,
že jsem od něho dostal pár dobře mířených ran při demonstracích v roce
1988 či 1989, ale mne mnohem více zajímá role mazlíků předlistopadové
StB, kteří mají jasno v minulostech jiných. Kdo má více másla na hlavě?
Není to například Michal Horáček, který se za normalizace coural po USA a
pak si dle libosti koníčkoval a psal do Mladého světa? Nebo
předlistopadový člen béčka KSČ – Československé strany lidové –
Miroslav Kalousek, jenž nás děsí komunistickou mlátičkou Ondráčkem?

A co antichartisté – mocná to opora KSČ v nesnázích? Ti nás dnes
hystericky varují před návratem komunistické hrůzovlády, kterou účinně
podpořili, aby nepřišli o role v pokleslé propagandě. Nebo takzvaní
studentští vůdci z roku 1989? Velká část z nich pouze vyráběla kopec
směšných fake news sami o sobě (často tomu snad i věřili), aby tak
legimitizovali svůj nárok na privileje v novém představení. Nikdy
žádnými vůdci nebyli. Pokud by se režim nezlomil, byli by dnes třeba
členy ÚV KSČ. Chtělo by to více normálnosti.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Gruzínská ministryně obrany: Dialog s Ruskem je nezbytně nutný

Gruzínská ministryně obrany Tina Chidašeliová pokládá za zásadně
důležitý dialog s Ruskem, který je podle ní jedinou možností, jak
zachovat svou zem.

„Myslím si, že pro dialog neexistuje žádná alternativa a dialog je
nezbytný za každé situace, ať je to jakkoli nesnadné. Mnohem
důležitější je ale hovořit tehdy, když je situace těžká, než když
máme co do činění s přáteli. Dialog je zásadně důležitý, kategoricky
nezbytný a (je) jedinou možností, jak bezpečně a mírovým způsobem
zachovat svou zem", prohlásila Tina Chidašeliová.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní