Question:
Známý farář Czendlik nečekaně ostře: Zaútočili na nás ve Svatém
týdnu. A my raději ustupujeme a sundáváme kvůli nim kříže. Nemáme se z
té Evropy rovnou vystěhovat?

ROZHOVOR „Velikonoce jsou o přechodu ze smrti do života, kdy by se to
krásné mělo dostat z podzemí na povrch. A lidé by se měli o Velikonocích
potkat s pohlazením na duši, aby mohli zapomenout na problémy, které nás
obklopují,“ říká v rozhovoru ParlamentníchListů.cz jeden z
nejznámějších českých duchovních, lanškrounský děkan Zbigniew Czendlik,
který je původem Polák. A protože jsou Velikonoce svátky zmrtvýchvstání,
nechce prý v těchto dnech hovořit o imigrantech, neboť to je problém,
který lidi rozděluje a EU jej neumí řešit. „Já mám pocit, že
evropští politici jsou impotentní a neumějí být lídry, kteří by
problém s migranty utáhli,“ tvrdí Czendlik.

Pane doktore...

Tak to vás musím okamžitě zastavit, protože já nejsem žádný doktor,
nemám žádné honosné tituly. Víte, spíš než o tituly bychom měli
usilovat o to být dobrým, férovým, laskavým a velkorysým člověkem. K
tomu ale směřuje i ta velikonoční doba...

Na to se právě chci otázat. Proč si myslíte, že je dobré slavit
Velikonoce v době konzumu, v době, kdy Evropu potkaly další teroristické
útoky?

Osobně si myslím, že je krásné, když Velikonoce slavíme, neboť to je
tradice. My si možná slova tradice zrovna moc nevážíme, ale tradice má
přitom pro nás možná ještě větší hodnotu než demokracie nebo cokoliv
jiného. Takže „slavit Velikonoce“ je pro nás tradice, je to něco, k
čemu se hlásili už naši rodiče a praprarodiče... Prostě Velikonocemi se
hlásíme nejen ke křesťanské tradici, ale i k základní kulturní tradici.
Vždyť literatura, architektura i umění jsou touto tradicí silně
ovlivněné. A pro křesťana jsou pak Velikonoce určitým duchovním vrcholem,
protože v nich jde o vítězství života nad smrtí, vítězství lásky nad
nenávistí, vítězství světla nad tmou, vítězství naděje nad beznadějí...
i tohle všechno v sobě skrývají Velikonoce.

Já osobně jsem pak moc rád, že ten letošní Velký pátek bude volným dnem,
protože Velký pátek neodlučně patří k dalším dvěma dnům – tedy k
Bílé sobotě a k neděli – zmrtvýchvstání. Teď ten Velký pátek budeme
prožívat obzvláště silně, protože se právě doslova odehrál včera v
Bruselu (rozhovor s farářem Czendlikem byl veden tento čtvrtek – pozn. red.).
Když dojde k takovému teroristickému útoku, k němuž došlo, tak to jsou
pak doslova „velké pátky lidstva“, v nichž došlo k vítězství
nenávisti, falešného obviňování a zrady. Ale to je přesně ono
ukřižování Boha... totiž tím, jak projevujeme k sobě vzájemnou nenávist,
tak tím Boha ukřižováváme.

To není tak, že nám to Bůh dopřává, on s tím nemá nic společného. To
je jako když spálíte celý trávník, a pak začnete nadávat na Pána Boha,
co to dopustil, i když jsme si to způsobili sami, neboť jsme si třeba
nepřečetli návod. A jak stojí v Bibli: cokoliv jsme udělali tomu
nejmenšímu, tak jako bychom udělali samotnému Bohu. To znamená, že co jsme
spáchali, tak jsme učinili samotnému člověku, kterému jsme ublížili.
Takže to, co se stalo v Bruselu, je podle mne také atentátem na Boha. Možná
proto je dobře, že nyní slavíme velikonoční svátky, neboť ty jsou o
určité naději, o tom, že přece jenom zvítězí pozitivní hodnoty. A měli
bychom si toho vážit a nevyklízet pole. Když nějaké letecké společnosti
zakazují letuškám nosit křížky, když se už i v Itálii setkáváme s
tím, že ze zdí sundávají kříže, že ze zdí škol sundávají kříže,
tak se pak nemůžeme divit, že nastává v naší společnosti chaos a vypadá
to pak, jako bychom se my sami chtěli z Evropy vystěhovat...

A nemohli třeba s tím naším Velkým pátkem tak trochu teroristé počítat?
Nemáte z toho všeho pocit, že to nebyla tak úplně náhoda, že si zvolili
právě tento týden pro svůj tak odporný čin?

Do hlav strůjcům atentátu nikdy nevidíme, jejich myšlení nikdy nepoznáme,
ale možná, že to tak je, protože se to vše odehrává v tzv. Svatém týdnu,
což je pro křesťany takový posvátný týden. Takže tam souvislost
pochopitelně být může, jakoby udeřili proti něčemu, co je pro nás
posvátné.

Proč proti sobě stojí islám a křesťanství? Neměla by jít naopak
náboženství po stejné linii, neměla by mít stejný zájem?

Já si ale nemyslím, že zejména umírněný islám a obecně islám jako
náboženství by byl nějak zvláště nenávistný. Ovšem každé
náboženství může být zneužíváno; a když se podíváme do historie, tak
i křesťanství přece bylo zneužíváno pro různé ideologie. Pochopitelně,
že křesťané i muslimové dokáží spolu vycházet, ovšem nesmíme
zapomínat na to, že i mezi křesťany jsou extremisté stejně tak jako v
muslimském světě. Možná ale, že islámské prostředí nahrává
radikalismu více, je tam pro něj přijatelnější prostředí...

I Ježíš však říkal, že neodsuzuje hříšníka, ale že odsuzuje hřích.
Já neodsuzuji islám jako takový, jako spíše náboženské formy projevu,
tedy radikalismus, fundamentalismus, fanatismus – to ovšem nemá s
náboženstvím vůbec nic společného! Přirovnal bych to k letadlu, které
nám může dobře sloužit, když je stále ve vzduchu a lidem pomáhá se
rychleji přemisťovat – ovšem také to může být zbraň jako v případě
New Yorku 11. září 2001, kdy byla tato věc použita proti člověku, tedy
proti nám samým. Podobně i náboženství se může zneužít.

Opravdu není v náboženství muslimů, tedy v samotném islámu ta podstata,
ten důvod, proč se tak radikalizují, proč jsou nenávistní? Nemůže –
lapidárně řečeno – za všechno ta jejich „hloupá“ víra?

To nemůžeme takto říci. Není to ten důvod. Já vám k tomu něco řeknu
– byl jsem v mnoha islámských zemích, byl jsem třeba v Malajsii, na
Mauriciu. Třeba v Malajsii jsem viděl, jak vedle sebe žijí křesťané,
muslimové a buddhisté. Většina z nich žije v takových dlouhých
mnohogeneračních domech a přitom každá z těch rodin tam má svou kapličku.
Přitom dokáží pospolu žít a vycházet dobře, i když jsou pod jednou
střechou. Je ale překvapivé, že i v Malajsii je hrozba teroristických
útoků poměrně velká. Extrémní fanatismus je ale téměř vždy reakcí na
extrémní liberalismus. Je to i záležitost mentality, povahy – ti lidé tam
jsou totiž úplně jiní stejně tak jako lidé z Blízkého východu a ze
severní Afriky, kde možná mají nějaký sklon k fanatismu už v povaze.
Třeba je to způsobeno tím, že nemají co ztratit. Já vždycky říkám, že
bychom neměli jít do boje s člověkem, který nemá co ztratit. My naopak
máme co ztratit – máme svoje jistoty, máme svoje rodiny, děti, svá
zaměstnání a tak dále... Takže žijeme v úplně jiném světě a dokonce
si myslím, že ti migranti, kteří sem cestují z různých zemí, tak
cestují kvůli tomu, že tam nemají takové bohatství jako my; prostě
nemají co ztratit.

Možná, že to vezmu příliš zeširoka, ale podívejte se, jaké mělo
problémy Řecko a Španělsko, když měly ekonomickou krizi, možná že je to
způsobeno tím, že sever byl vždycky bohatý a jih chudý. Proč je ale sever
bohatý? Souvisí to do jisté míry s klimatickými podmínkami. Zatímco my
tady máme jedno vegetační období, což je léto, a pak přijde zima a
musíme dělat úspory a musíme hospodařit tak, abychom zimu přežili, tak
oni něco podobného vytvářet nemusejí. Prostě žijí ze dne na den; a jak
už jsem uvedl, nic neriskují, nemají totiž mnohdy co ztratit. Proto je pro
ně někdy velkým problémem přizpůsobit se našemu způsobu života.

Chybou na naší straně někdy zase je, že jim vnucujeme náš pohled na svět,
náš model demokracie, řízení státu a tak dále. Napřed to tam
rozvrátíme podobně jako v Libyi, a pak odtamtud utečeme a necháme to tam
napospas. No a pak tam přijde Islámský stát. Kdyby tam ale byl Kaddáfí,
tak by tam byl možná klid. Takže my něco rozvrátíme, ale nenajdeme
řešení, jak těm lidem tam konkrétně pomoci, takže je necháme v
problémech. Proč se neangažujeme v zemích jako je Burkina Faso, anebo v
dalších středoafrických zemích, kde se stále bojuje a lidí tam umírají
hlady, děti a ženy tam jsou znásilňované? No, není tam třeba žádné
nerostné bohatství. Nechci nikoho odsuzovat, ale v tom všem možná hrají
roli velké peníze, prostě je to velká politika. Takže my sami vlastně
sklízíme to, co jsme si zaseli. Nemůžeme si tak na nikoho jiného stěžovat,
nežli na sebe.

Všeobecně se tvrdí, že za imigrantskou vlnu mohou Spojené státy americké...

Já osobně mám Spojené státy rád, ale nemusím jejich politiku. Ovšem
zaregistroval jsem, jak prezident Obama zkritizoval jak Británii, tak i Francii
za útok v Lybii. Řekl k tomu jasně, že bylo chybou, že se do toho zapojilo
NATO. Takže ne za všechno může politika USA.

Myslíte si, že je ohrožená budoucnost tohoto světa? Leckdy se objevují
takové teorie, že zvlášť v posledních stoletích nejde v oblasti politiky
o žádné omyly lidí. Naopak, politika se odvíjí podle přesných
scénářů, nic se neděje náhodou...

Já nejsem zastánce nějakých spikleneckých teorií, je mi to docela cizí.
Třeba v Polsku v souvislosti s pádem letadla u Smolenska, v němž zahynul
Lech Kaczyński, se pořád přiživují nějaké spiklenecké teorie, k tomu
všemu jsem ale já osobně odtažitý. Možná ale, že nějaký nový pád
Říše římské nastat může, tomu bych se ani vůbec nedivil. Protože jsem
kněz, tak mi dost často vyčítají hříchy církví, jako jsou křížové
výpravy, hříchy pedofilů a tak dále, ovšem já na takové řeči vždycky
odpovídám, že celé naše dějiny lidstva bývaly plné násilí. To, že my
teď padesát let žijeme v našem prostoru v klidu a míru, no tak to je něco
mimořádného, ale když se rozhlédneme po světě, kde se všude bojuje, tak
pak je všechno najednou v jiném světle. Jenže i v Evropě si kdysi někdo
udělal „prostor“, a to docela násilným způsobem. I dějiny Polska,
Česka, Německa, Francie byly násilnými dějinami a je to přitom součást
našich lidských dějin. Násilí z našeho světa prostě jen tak neodbouráme,
a proto se nám to stále vrací jako bumerang.

Myslíte si, že bychom měli imigranty přijímat, přestože známe varování
některých odborníků, že může nastat konec Evropy v té podobě, jakou ji
dosud známe? Navíc si tady musíme uvědomit, že EU není momentálně vůbec
schopná vyřešit problém s imigranty...

Já se ale této situace bojím stejně tak jako většina lidí v Evropě,
protože, jak jsem již uvedl, my patříme do té kategorie lidí, kteří
mají o co přijít, máme co ztratit. Na druhou stranu bychom ale měli těm
lidem umět pomoci. K tomu vždycky říkám toto: ne každý uprchlík je
muslim a ne každý muslim je terorista. Nemůžeme to zjednodušovat, i když
je tento problém s imigranty veliký. Já osobně jsem šťastný za to, že
tuto věc nemusím řešit a že to je na politicích, kterým ale vůbec
nezávidím.

Nemůžeme ovšem pomáhat do nekonečna, máme spousty lidí, kteří nám
žijí nablízku a také od nás potřebují pomoci. Takový nekontrolovatelný
příliv uprchlíků není dobrou věcí, a to ani pro nás, ani pro ně
samotné, protože jejich start do života v našich podmínkách nebude jen tak.
Chci však zdůraznit, že teroristé, kteří spáchali poslední atentáty –
ať již minulý rok v Paříži, nebo nyní v Belgii – tak to jsou lidé,
kteří se narodili tady u nás, což je samo o sobě nějaké znamení něčeho
špatného. Asi děláme něco špatně my, nedokážu si to jinak vysvětlit.
Vezměte si dva extrémy – holky, co trpí bulimií, se na druhou stranu
přejídají, což je něco nenormálního. A tohle je podobné.

Teroristé byli přece vychováni v naší kultuře, ve svobodných zemích, ale
možná, že se těm lidem málo věnujeme. Nevím, v čem ten problém je. Na
druhou stranu se nesmíme podbízet těm, kteří k nám přijdou. V tom se mi
líbila třeba australská premiérka Gillardová, která kdysi řekla, že kdo
k nim přijde, tak se musí podřídit. Prostě muslimům, kteří chtějí
žít podle islámského práva šaría v Austrálii, bylo jasně řečeno, aby
odešli. Nikdo z nás si přece jen tak nevezme k sobě do podnájmu cizího
člověka, také jej bude podle svého lustrovat, než mu dá klíč od svého
bytu. Takže já si myslím, že by to takto mělo být.

Myslíte si, že mají muslimové nějaký plán na to, jak obsadit Evropu?

Možná, že to může být v hlavě nějakých jejich lídrů, ale možná, že
to je jen v našich hlavách, protože se toho bojíme. Ovšem bude záležet
jen a jen na nás, zda to připustíme, zda to tak chceme mít.

Myslíte si, že EU v tomto hodně couvá? Že prostě neukazuje otevřenou
náruč pro Evropany, jako spíše ukazuje mnohem otevřenější náruč pro
imigranty?

Osobně jsem hodně rád, že tady existuje evropské společenství, jako je
Evropská unie, že máme Schengen. EU má pro nás všechny obrovské výhody v
oblasti hospodářství, kultury, cestování, v oblasti vzdělávání. Vždyť
se podívejte, kolik našich občanů žije a pracuje v jiných zemích, což je
obrovský přínos, ovšem mám dlouhodobý pocit, že evropští politici jsou
impotentní a neumějí být lídry, kteří by problém s migranty utáhli,
nejsou to lídři v tom pravém slova smyslu. Asi jsme až příliš
demokratičtí a nakonec nás může ona demokracie zničit. Tam, kde by bylo
potřeba vymezovat nějaké hranice a chránit naše svobody, tak tam to EU
nedělá, ale vstupuje nám naopak do našeho soukromého života, do našich
prostorů, reguluje náš život, dělá z nás otroky.

Prostě z nás dělají nesvobodné jedince tím, že nám regulují náš
každodenní život. Třeba tak, že nám budou zakazovat topit v kotlích
dřevem, anebo že omezují kouření až na maximum. Co ale dělá náš
Parlament? Tak ten jen stále dokola vymýšlí nové zákony a předpisy,
často jen kvůli tomu, že to chce EU. My jsme tady sekýrováni, na nás jsou
vytahována přísná měřítka, od kterých se nemůžeme odchýlit, neboť
jinak přijde okamžitě trest, ale s uprchlíky a s tím problémem kolem nich
– jak vidno – nikdo nic nedělá, nikdo nic nereguluje.

Když o Velikonocích lidé půjdou do kostela, co tam najdou? A proč má být
pro ně návštěva kostela něčím víc, než kdyby šli do obchodu?

Já ale neodsuzuji ani to nakupování, neboť se tomu říká Boží hod
velikonoční, stejně jako Boží hod vánoční. Vždycky v dějinách lidé
šetřili na svátky, aby si trošku užili, i když je samozřejmé, že se
kdysi žilo jinak než dnes. Špatně by ale bylo, kdybychom konzumně žili
celý rok, ale proč si trochu nedopřát na Velikonoce nebo na Vánoce? Já
jsem vždycky říkal, že když se narodí dítě, tak máme mít oslavu. Když
jsem slavil padesátiny, tak jsem také udělal veliký mejdan... a proč
takový mejdan neudělat podobně i Ježíškovi? Proč neoslavit Vánoce a pak
Velikonoce, když to je jeho zmrtvýchvstání?

Já osobně pak v kostele o Velikonocích používám velmi často stejná
přání jak pro věřící, tak i pro ty, kteří jsou vzdáleni od
křesťanství a od církve. Víte, Velikonoce jsou svátky zmrtvýchvstání,
takže proto v těchto dnech nebudu mluvit o uprchlících, neboť to je
problém, který nás dělí, což mne moc mrzí, neboť o tom neumíme mluvit
bez emocí. A já nechci tyto problémy v tyto dny otevírat, neboť podle mne
lidé nejsou zvědaví na to, aby přišli do kostela poslouchat stejnou píseň,
kterou znají již z médií. Lidé potřebují slyšet něco jiného!
Především by se v kostele měli cítit dobře, měli by se tam potkat s
pohlazením na srdci a po duši, aby mohli zapomenout na problémy, které nás
obklopují. Proto k lidem o Velikonocích promlouvám hlavně o tom, jak je
důležité, abychom opět našli to, co v nás usnulo, zemřelo, anebo se
dostalo pod povrch. Myslím tím naše přátelské a kamarádské vztahy. A já
přeji, aby z nás, z mrtvých, vstalo to, co už v nás možná umřelo, aby v
nás ožily hodnoty, krásné vztahy. To je totiž pro plnohodnotný život
hodně důležité. Velikonoce jsou totiž o tom přechodu ze smrti do života,
aby se to krásné dostalo z podzemí nahoru, na povrch.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Novak informoval o rizicích tranzitu plynu v zimě přes Ukrajinu

Ministr energetiky RF Alexandr Novak řekl, že Moskva vidí rizika tranzitu
plynu v zimě přes Ukrajinu, jelikož země nemá dostatečné zásoby v
podzemmních skladech, uvádějí RIA Novosti.

„Vidíme rizika, protože oni nemají v podzemních skladech dostatek plynu a
teplota je daleko nižší než je průměrná roční," řekl Novak.

Koncem října ředitel Naftogazu Ukrajiny Andrej Kobolev informoval o plánu
koupit 1,3-1,4 miliardy krychlových metrů plynu v Evropě.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Trump anoncoval nové sankce proti KLDR

Zanesení Severní Korei do seznamu států, které sponzorují terorismus,
sebou přinese dodatečné sankce, o nichž americké ministerstvo financí
promluví v úterý, prohlásil americký prezident Donald Trump na setkání s
členy administrativy.

Podle slov Trumpa je toto další krok v tažení na co možné největší
nátlak na KLDR a na „další izolaci vražedného režimu". „Bude se jednat
o sankce na nejvyšší úrovni," dodal.

Americký lídr opakovaně hovořil o připravenosti učinit opatření proti
KLDR, která nehledě na tlak světového společenství, pokračuje v rozvoji
svého raketového a jaderného programu. Během svého vystoupení v OSN Trump
pohrozil totálním zničením Severní Korei, pokud bude vyhrožovat Spojeným
státům.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
V Kremlu popřáli Bulharsku, aby bylo navždy zbaveno jha

Bulharsko si 3. března připomíná svůj státní svátek – Den osvobození
od osmanského jha. V letošním roce pozvali na slavnosti pořádané na Šipce
nečekaně tureckého prezidenta Recepa Erdogana, oznámil portál The Bulgarian
Times.

Přitom se v řadě médií objevila zpráva o tom, ruského prezidenta na
slavnostní akce nepozvali. Bulharské vedení to vysvětlilo tím, že v
současné době má Sofie mnohem těsnější politické kontakty s Ankarou
než s Ruskem, a také tím, že v dobách osmanského jha zahynulo v Bulharsku
mnohem víc tureckých vojáků než ruských.

„Třeba stále ještě putuje kanály MZV, nebo nebylo vůbec odesláno",
vyslovil domněnku Peskov, když odpovídal na otázku o tom, jestli je pravda,
že ruský prezident neobdržel, na rozdíl od tureckého prezidenta Tayyipa
Erdogana, příslušné pozvání. Prezidentův tiskový mluvčí přitom
zdůraznil, že je to „suverénní rozhodnutí suverénního Bulharska",
které v Kremlu přijali „absolutně normálně a respektují ho".

„Samozřejmě si přejeme, aby byli naši bulharští partneři skutečně
zbaveni jakéhokoli jha a byli ve své činnosti i ve svých rozhodnutích
suverénní natolik, aby žádným způsobem neškodili zájmům své země",
řekl Peskov.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Budoucnost světa očima Jiřího Paroubka: Evropská unie má budoucnost,
chybí jenom silný vůdce. Kolaps v Sýrii, kšefty amerických zbrojařů

CIVILIZACE A MY „Síly setrvačnosti institucí, jako je EU, jsou obrovské,“
zamýšlí se nad vizí budoucnosti Unie expremiér Jiří Paroubek v rozhovoru
pro ParlamentníListy.cz. „Nebojím se rozpadu EU, cesta je naopak ve větší
integraci,“ uvedl s tím, že problémem jsou „slabší vůdci“. A
vyjádřil se i k migrační krizi: „Za pár týdnů budou v Sýrii volby a po
nich vznikne nová situace. Situace je taková: buď Asad, nebo úplný chaos
země.“ Paroubek přidává i velmi zajímavá čísla o vojenských
výdajích USA a Ruska.

Na Slovensku vyhrál volby Směr – SD, do parlamentu se dostala také
Slovenská národní strana a krajně pravicové uskupení Mariana Kotleby
Lidová strana Naše Slovensko. V Maďarsku se premiér Viktor Orbán netají
svým odmítavým postojem k Bruselu v otázce imigrace. Pokud by ve Francii
posílila nebo dokonce zvítězila ve volbách Národní fronta Marine Le
Penové a Velká Británie se rozhodla pro vystoupení z EU, co může
následovat? „Právě teď jsme jen dvě či tři špatné volby vzdáleni od
konce NATO, konce Evropské unie a možná konce liberálního řádu, jak jsme
ho znali,“ píše na Britských listech Anne Applebaumová. Také se
domníváte, že se může zavedený systém zbortit? Nejsem přítelem
katastrofických vizí, pokud jde o budoucnost EU. Síly setrvačnosti
institucí, jako je EU, jsou obrovské a podle mého názoru neexistují
skutečně fundamentální rozpory uvnitř EU. Rozhodne-li se britský lid v
referendu pro odchod z EU, nebude to znamenat ani zhroucení Británie, a už
vůbec ne EU. Oba subjekty by pak spolu uzavřely dohodu o volném obchodu.
Velká Británie skutečný zájem o hlubší integraci Evropy včetně
společné evropské měny nemá. Její politická a ekonomická elita sleduje
vždy své vlastní zájmy a na solidaritu s Evropou prostě kašle. Britským
elitám chybí idealismus, i když by se jim materiálně vyplatil.

Ve Francii budou pravděpodobně hrát první housle v prezidentské volbě
neogaullisté a nejnadějnějším jejich kandidátem je zkušený Alain Juppé.
Socialisté ve Francii jsou na počátku velké krize, která na pár let
destruuje jejich pozici. Ale vítězství Le Penové je zcela nepravděpodobné.
Že jde v migrační krizi Evropě o existenci ale tvrdí i hradní
zahraničněpolitický expert Hynek Kmoníček. A není sám: I Donald Tusk
hovořil o možnosti rozpadu EU coby pravděpodobnějším než kdy jindy. Tak
tedy: Schengenský prostor, euro a EU jako taková. Čemu z toho hrozí rozpad,
rozklad, významné okleštění? Pokud jde o migraci do EU, evropské elity
budou muset omezit svůj okázalý idealismus a vrátit se do světa reálné
politiky. Lidé v Evropě se bojí neznámého a tedy i imigrantů. A proti
vlastním lidem není možné dlouhodobě jít, nechcete-li vydat jejich hlasy
radikálním a extremistickým stranám a politikům. Čistě technicky a
finančně vzato není velký problém ročně integrovat v Evropě milion či
dva Syřanů, Íránců či třeba Turků v zemích EU, ale lidé ze
vzdálenějších kulturních okruhů (Afgánci, Somálci a Eritrejci či
obyvatelé Sahelu) to už je problém.

Dovedete si představit lepší Evropu bez EU? Jak by naše země dokázala
hospodářsky obstát bez EU? Stala by se „kořistí Ruska“, jak slyšíme v
podstatě pokaždé, když se o rozpadu EU mluví? Nebojím se rozpadu EU, cesta
je naopak ve větší integraci zemí EU, ve větší koordinaci politik,
včetně fiskální a zahraniční. Jen tak bude EU respektovaným partnerem USA,
Číny či Indie. Zatím se v zahraniční politice EU dostala do submisivní
pozice vůči USA, nedokáže samostatně formulovat k velkým problémům
světa svou jasnou pozici, která je často reálně v rozporu se zájmy USA.
Současná generace evropských vůdců nemá formát Chiraků či Schröderů
nebo Mitterandů a Kohlů. Junker jako předseda EK je sice mimořádně
schopný muž, ale politické zázemí má v jedné z nejmenších zemí EU.
Tím je determinovaná jeho politická váha, která není ve světovém
politickém ringu těžká. Je to politický welter. Tusk je na tom podobně, po
vítězství národně-konzervativního Práva a spravedlnosti v polských
volbách ztratil v Polsku svou politickou základnu. Problém dnešní Evropské
unie jsou především slabší vůdci.

Liberálně orientovaní pozorovatelé vybízejí k začlenění co
největšího počtu migrantů do Evropy. „Jestřábi“ naopak varují před
nepokoji či občanskou válkou, kterou „neevropané“ v Evropě vyvolají, a
před kriminálními a sociálními problémy. Zaměstnavatelské svazy
považují imigraci za produktivní, někteří ekonomové však varují, že
pracovních míst, hlavně nekvalifikovaných, bude v budoucnu ubývat a
imigranti budou zátěží. Tak co je tedy v tomto směru pro Evropu dobré?
Spojené státy po desítky let absorbovaly miliony lidí, často jako
ilegálních imigrantů. A americká společnost to unesla. Žádná tragédie
nehrozí nyní ani Evropě. Většina imigrantů v Evropě hledá lepší
existenci, životní perspektivu. Jsou již tady v Evropě. K nám do Česka se
ostatně nehrnou. Německý průmysl tlačil na kancléřku Merkelovou, aby mu
zajistila nové a levné pracovní síly. Míra nezaměstnanosti v Německu je
pod 5 %. Z vnitřních zdrojů nové pracovníky v Německu nezajistíte. Němci
jsou problém migrace schopni vyřešit organizačně i finančně, ale s
vědomím lidí to tak snadno nepůjde. Uprchlická krize už trvá skoro rok. K
nám zatím uprchlíci nechtějí, někteří analytici ovšem straší, že
série uzavírání hranic by to mohla změnit. Slýcháme o nelidském
přístupu Čechů, kteří uprchlíky masivně nechtějí. Jak to celé pro
náš národ dopadne? Jak obstojíme? Češi byli od roku 1945 (vlastně už do
roku 1939) po desítky let izolováni od velkého světa. Nebyli zvyklí na „cizáky“.
Kolik bylo před dvaceti lety vtipů o Vietnamcích. Dnes lidé jen málokdy
projevují vůči Vietnamcům odpor. Češi oceňují jejich pracovitost a snahu
o integraci do české společnosti. Naštěstí pro nás se k nám nikdo z
imigrantů nehrne.

V Sýrii bylo dojednáno příměří, kterému nikdo příliš nevěří.
Západ obviňuje Rusko z brutálního postupu majícího za cíl udržet za
každou cenu u moci Bašára Asada. Rusko zase obviňuje Turecko z podpory
Islámského státu a naznačuje, že by Západ, Turecko a Saúdská Arábie v
rámci „plánu B“ mohli obsadit části Sýrie. Kde je pravda? A hlavně,
kde je budoucnost válkou ničené Sýrie? Západu se téměř podařilo
rozvrátit stabilizovaný sekulární a nábožensky tolerantní stát, jakým
byla Sýrie. Evropští lídři nedokáží anticipovat budoucí vývoj. Mysleli
si, že Asad a jeho režim rychle padnou. On se ale navzdory nejmocnějším
státům světa udržel po pět let. Většina Syřanů nechce žít v
islámském státě s právem šaría a nejsou to jen křesťané, drúzové či
alavité a Kurdové, ale také ani většina sunnitů. Nechtějí žít ani jako
poddaní Turků, to už po generace zažili. A Saúdové vojensky nestačí ani
na Jemen, co by dělali v Sýrii? Evropané mají zájem na stabilizaci Sýrie,
protože se tím zastaví příliv syrských uprchlíků do Evropy. Američanům
je to fuk. Dost mi uniká, proč by někdo soudný měl usilovat o vesměs
pouštní oblasti Sýrie, které dnes drží Islámský stát. Role Ruska v
Sýrii byla pozitivní. Jen ono mohlo zkoordinovat promyšlené letecké údery
s efektivními akcemi syrské pozemní armády. Řešení může být politické.
Za pár týdnů budou v Sýrii volby a po nich vznikne nová situace. Situace je
taková: buď Asad, nebo úplný chaos země.

„Náš muž v NATO“ generál Petr Pavel označil Rusko za větší
bezpečnostní hrozbu než Islámský stát. NATO přisouvá vojska k ruskému
území, z Pobaltí, z Polska i odjinud slýcháme, že Rusko je i nadále
hrozbou pro Evropu. Je tomu tak? Berete vážně odhady tvrdící, že při
obsazení Pobaltí by NATO nestihlo reagovat? Či spíše hrozbu „hybridní“
války proti EU spočívající v podpoře stran a politických názorů obecně
usilujících o rozpad EU a příklon jejích členských zemí k Rusku?
Generál Pavel se zařadil mezi stupidní studenoválečníky pracující v
zájmu vojensko-průmyslových komplexů. Bazicky jim jde o to zvýšit odbyt
zbraní a zbraňových systémů, zejména zemí NATO. NATO vyhází letos do
vzduchu cca 1 bilion $ na vojenské výdaje. Rusko zhruba 50 miliard $. To je
tak silná disproporce ve vojenském a ekonomickém potenciálu Ruska na jedné
straně a zemí NATO na straně druhé, která směřuje akceschopnost Ruska,
pokud jde o vojenské akce, limitně k nule. S Putinem je to asi tak jako s
čarodějnicí, nikdy k nám nepřijde. Jinak řečeno, proč by Rusko riskovalo
vojenský konflikt s NATO, které je mnohonásobně silnější? Západ by měl
přemýšlet spíše o tom, jak použít na příklad 10 % z objemu peněz
jdoucích na vojenské výdaje na revitalizaci a rekonstrukci Sahelu tak, aby se
tam dalo žít. Aby obyvatelé této části Afriky měli vodu, pracovní
příležitosti, slušné životní prostředí, aby ve velkém neprchali do
Evropy.

Situace Ruska jako takového může ale vypadat zneklidňujícím způsobem
díky problémům s cenou ropy, která podráží ruské hospodářství. Lidé
sice Putinovi věří, nicméně... Ani Rus nemusí vydržet všechno. Máme se
bát rozpadu Ruska? Vnitřních konfliktů? Příchodu někoho ještě více
vyhraněného vůči Západu? Obnovení konfliktu na Ukrajině nebo začátku
jiné války za účelem vybuzení vlastenectví a zakrytí vnitřních
problémů? Jaké faktory v ,,ruské" problematice jsou běžně opomíjeny?
Rusko zažilo ve svých dějinách mnohem kritičtější situace, nežli
zažívá nyní, kdy zdánlivě stálo před svým zničením. Dnes je v
obtížné situaci. Proto iniciovalo dohodu s klíčovými zeměmi OPEC vedoucí
k omezení těžby ropy. V těchto dnech proto ceny ropy rostou ke 40 $ za barel
a jejich růst se nemusí zastavit ani na této úrovni. Rusko však do budoucna
bude muset restrukturalizovat a modernizovat svou ekonomiku a nespoléhat tolik
na své obrovské nerostné bohatství a jeho výprodej. Vy jste před časem v
jednom ze svých komentářů napsal: „USA, jak se zdá, přestávají mít
prvořadý geopolitický zájem na Středním východě, a to z jednoduchého
důvodu, že dnes už nepotřebují z této oblasti dovážet ani ropu, ani
zemní plyn. To naopak EU potřebuje.“ Jak se změní zájem Spojených
států o Evropu s novým prezidentem, když vezmeme v úvahu, že hlavními
kandidáty jsou Hillary Clintonová a Donald Trump? Jaká je vaše prognóza
výsledku voleb? Nejsem vědma. Hillary Clintonová je na roli prezidenta
připravena nejlépe ze všech kandidátů, ať již demokratických, či
republikánských. Má skvělé vztahy s Wall Streetem a silné vazby na
vojensko-průmyslový komplex. Je to posun doprava v demokratické straně
oproti Obamově éře. Proto je tak silný její protikandidát Sanders. Svět
je plný paradoxů. Donald Trump je tak bohatý, že je finančně nezávislý.
Proto z něj má obavy Wall Street i vojensko-průmyslový komplex a naopak je
kandidátem bílé americké dělnické třídy. Miliardář a dělníci, to je
zvláštní příběh. V republikánské nominaci může ovšem dojít na
konvenci k překvapivému zvratu. Zdá se, že tím žolíkem elity a matadorů
Grand Old party je Mitt Romney. Tedy muž s vynikajícími vztahy s Wall
Streetem… To může GOP před volbami i rozštěpit a otevřít dveře k
volbě kandidáta demokratů s jeho velkou většinou i v Kongresu USA

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Erdogana přijme ve Washingtonu viceprezident USA Josef Biden

Viceprezident USA Josef Biden se setká s tureckým prezidentem Tayyipem
Erdoganem během jeho návštěvy ve Washingtonu, kde se zúčastní summitu o
jaderné bezpečnosti, sdělila kancelář viceprezidenta.

Schůzka se má konat ve čtvrtek.

Erdogan prohlašoval, že má v plánu setkat se se svým americkým
protějškem Barackem Obamou. Mluvčí Bílého domu sdělil agentuře Reuters,
že Obama a Erdogan budou mít možnost promluvit si na summitu," ale možnost
schůzky není zapsána do pracovního harmonogramu.

Předtím informovalo vydání The Wall Street Journal, že Obama odmítl návrh
na osobní schůzku s Erdoganem, který přijde do USA na summit o jaderné
bezpečnosti. Erdogan počítal se schůzkou s americkým prezidentem během
otevření mešity v státě Maryland, jejíž výstavbu Turecko financovalo.
Avšak Obamova tisková služba odpověděla, že osobní schůzka dvou
prezidentů není nutná, píše autor článku.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Zlé zprávy z Německa: Už se to prý vymyká kontrole

Bezpečnostní situace v Německu je vzhledem k masivní migrační vlně
horší, než si je vláda kancléřky Angely Merkelové ochotna připustit.
Jenom za loňský rok spáchali migranti v Německu více než 200 000
trestných činů a za letošní rok se očekávají ještě vyšší čísla.

Z důvěrné policejní zprávy, kterou před několika měsíci publikoval
deník Bild, vyplynulo, že v roce 2015 spáchali migranti 208 344 trestných
činů. Toto číslo představuje nárůst v porovnání s rokem 2014 o
neuvěřitelných 80 %. Denně tak měli na svědomí 570 trestných činů. Jak
v této souvislosti připomíná Soeren Kern z Gatestone Institute, skutečný
počet trestných činů je ještě mnohem vyšší, protože statistiky
Spolkového kriminálního úřadu (BKA) zahrnují jen vyřešené případy.

Skutečný počet případů tak loni mohl dosáhnout až 400 000 a za letošní
rok by to mohlo být ještě horší. Během prvních šesti měsíců došlo
podle BKA ze strany migrantů ke spáchání 142 500 trestných činů, což
dělá za jediný den 780 jednotlivých případů porušení zákona. Jestliže
nárůst v roce 2015 činil ve srovnání s rokem předchozím 80 %, tak za
letošní rok by se tento ukazatel mohl zvýšit o dalších 40 %. „A opět
platí, že se jedná jen o vyřešené případy,“ dodává Kern.

Celý text v angličtině je ZDE.

„Většina spáchaných trestných činů je německými úřady
bagatelizována. Zřejmě aby se tak zabránilo šíření protiuprchlických
nálad ve společnosti. Zpráva BKA například uvádí, že většinu
trestných činů zahrnují přestupky v podobně jízdy na černo ve veřejné
dopravě. Podle úřadů se tak jedná o izolované incidenty, které nejsou
součástí celonárodního problému,“ píše Kern s tím, že v rámci své
podrobné analýzy došel k závěru, že bezpečnostní situace se brzy může
vymknout kontrole.

Konkrétně v Hamburku spáchali migranti téměř polovinu z 38 000 trestných
činů, které jsou evidovány za prvních šest měsíců letošního roku,
byť tvoří jen malou část z populace čítající 1,7 milionu osob. „Ročně
dojde ve městě ke krádežím 20 000 peněženek a v drtivé většině
případů za krádežemi stojí migranti z Balkánu a Afriky. Jejich gangy
ovládají rozsáhlé prostory ve městě a místní obyvatelé i majitelé
obchodů denně čelí krádežím, násilnostem a sexuálnímu obtěžování.“

V Porýní a Porúří, kde je soustředěno mnoho velkých měst, spáchali
migranti z Alžírska v roce 2015 více než 13 000 trestných činů, což je
dvojnásobně více než za předchozí rok. Ministerstvo vnitra spolkové země
Severní Porýní – Vestfálsko eviduje za loňský rok asi 12 000 trestných
činů, které spáchali migranti z Maroka, Alžíru a Tunisu. „Opět jde o
znatelný nárůst ve srovnání s minulými lety,“ píše Kern s tím, že
vážná situace je také ve Stuttgartu, Lipsku, Drážďanech, ale i Bavorsku.

Jenom za měsíc říjen se v německých médiích objevily informace o asi
dvaceti případech znásilnění a sexuálního obtěžování, které mají na
svědomí migranti. Například v Lüneburgu dva migranti znásilnili ženu,
která se procházela v parku se svým malým dítětem. O den později se stala
terčem znásilnění při odchodu z kostela v centru Düsseldorfu
devadesátiletá žena. O tři roky mladší žena byla 22. října zavražděna
somálským migrantem v Neuenhaus. Sexuální obtěžování se nevyhýbá ani
dětem.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Víc izolace, TTIP teď ne. Šéf Sněmovny Hamáček popsal PL, jak s námi
teď bude jednat Trump a co slyšel mezi mocnými v USA

ROZHOVOR „Veřejnost dává najevo určitý protest proti ustálenému
establishmentu a politika je na prahu změny. Politici musejí změnit svůj
styl i vyjadřování, aby jim voliči lépe rozuměli,“ konstatuje k volbě
amerického prezidenta předseda českého parlamentu a místopředseda ČSSD
Jan Hamáček (ČSSD). Ten nemá obavy ani z toho, že by největší světové
velmoci – Čína, USA, Rusko – ekonomicky vyšachovaly „starý kontinent“.
„Evropa a USA stále představují jeden pro druhého nejdůležitějšího
investora a obchodního partnera. Na základě setkání s představiteli
republikánů jsem přesvědčen o tom, že i nová americká administrativa
bude vazby na Evropskou unii dále udržovat,“ ještě dodává.

Údajný politický outsider Donald Trump k překvapení větší části světa
zvítězil a usedne v Bílém domě. Zatím se s takovým výsledkem
prezidentských voleb nemůže srovnat ani samotná Amerika. Nejsou to ale
zbytečné obavy? Bude skutečně tak razantní, jak sliboval ve své volební
kampani, anebo to byla jen silná předvolební rétorika? A bude na tom podle
vašeho názoru Česko lépe, či hůře, než kdyby usedla do prezidentského
křesla Hillary Clintonová?

Překvapení to jistě bylo, ale s časovým odstupem ne až tak velké.
Zejména pokud se podíváme, kde se Donaldu Trumpovi podařilo uspět. Mám
tím na mysli fakt, že získal podporu i v tradičních demokratických
okrscích. Podařilo se mu pracující Američany v kampani přesvědčit, že
udělá Ameriku znovu velkou, a je toto heslo přesvědčilo. To, jak moc byly
předchozí obavy oprávněné, se uvidí, až se zvolený prezident Donald
Trump reálně ujme svého úřadu. Nicméně už nyní je patrné, že z velmi
ostré předvolební rétoriky částečně ustupuje. Některé ze svých
předchozích výroků už dokonce podle dostupných informací reviduje. Evropu
znepokojilo například to, že Donald Trump chce, aby Spojené státy změnily
svůj přístup k NATO. Já doufám, že se i tento tón zmírní. Výhodou
České republiky je určitě i fakt, že naši zemi Donald Trump
prostřednictvím svého blízkého rodinného okolí velmi dobře zná. Asi to
nesehraje klíčovou roli, může to být ale určitý bonus.

Jaké jste vůbec k tomu zaznamenal v české sněmovně většinové ohlasy?
Byly vzrušené s katastrofickými vizemi, či spíše pragmatické?

Myslím si, že musíme respektovat demokratické rozhodnutí amerických
voličů a měli bychom k výsledku voleb přistupovat pragmaticky. Je
evidentní, že Američané chtěli změnu. Je to určitý signál i o stavu
světa, ve kterém žijeme.

Velmi zkušený mezinárodní politik Karel Schwarzenberg i Michael Žantovský
po sečtení hlasů ve Washingtonu prohlásili, že svět, který jsme doposud
znali, skončil, a měli bychom se prý dát na modlení. Je to jenom „rétorika
staromilců“, nebo můžeme být skutečně na prahu zásadní proměny světa?
A co se vůbec dá od Trumpa očekávat ve světové politice?

Svět se určitě mění a důkazem o tom nejsou jen americké volby, ale bylo
jím například i poměrně nedávné hlasování o Brexitu. Mám-li
parafrázovat slova, která jste zmínil v otázce, pak si ale myslím, že
máme spoustu jiných možností, než se jen modlit. Veřejnost dává najevo
určitý protest proti ustálenému establishmentu a politika je na prahu změny.
Politici musejí změnit uvažování a styl vyjadřování, aby jim voliči
lépe rozuměli.

Od kritiků Trumpa můžeme často slyšet, že bude oslabovat NATO a
soustředí se hlavně na své domácí problémy. Evropa tak údajně zůstane
sama a těžko bude čelit ruským hrozbám. Mají tyto obavy reálný základ?
Anebo bude nový americký prezident jen požadovat navýšení zbrojních
rozpočtů od svých evropských spojenců a nenechá si vzít na starém
kontinentu svůj letitý (americký) vliv?

Tady si skutečně budeme muset počkat na to, jak bude zvolený prezident
Donald Trump reálně vystupovat a jak bude jeho administrativa definovat
zahraniční politiku. Jak už jsem zmínil, předvolební rétorika bude
procházet nejspíš nějakou revizí. Z povolebních vyjádření lze usuzovat
pouze to, že se Donald Trump bude více zaměřovat na USA a méně se starat o
to, co se děje za jejich hranicemi. V této souvislosti se patří asi říci,
že nikdo nezpochybňuje diskusi o nějakém férovém sdílení nákladů v
rámci Aliance, nicméně to chce opravdu seriózní a klidnou debatu, kde se
vzájemně nebudeme překvapovat.

Pro nás jako Českou republiku to zřejmě bude znamenat, že budeme muset
ještě odpovědněji přistupovat k zajišťování naší obrany. To ale není
nic nového, už nyní, bez ohledu na vítězství Donalda Trumpa, se výdaje na
obranu u nás navyšují.

Jaké proměny vztahů mezi Ruskem, Čínou a USA vůbec nastanou po Trumpově
vítězství? Co se dá od těchto tří supervelmocí vlastně očekávat?
Domluví se mezi sebou a Evropa bude v podílu na rozhodování mimo hru?

Já si to nemyslím, předpokládám, že silná euroatlantická vazba zůstane
zachována. Bude záležet ale i na Evropě, jaké vztahy s novou americkou
administrativou naváže a nakolik se nám podaří transatlantické
partnerství rozvíjet ku prospěchu obou břehů Atlantiku. Evropa a USA stále
představují jeden pro druhého nejdůležitějšího investora a obchodního
partnera. Na základě setkání s představiteli republikánů jsem
přesvědčen o tom, že i nová administrativa bude ve vazbách mezi EU a
Spojenými státy pokračovat.

Zatímco český premiér viděl před volbami v Donaldu Trumpovi především
agresivního populistu, Miloš Zeman uvedl, že by ho v Bílém domě spíše
uvítal než Hillary Clintonovou. A i nyní česká hlava státu tuto změnu ve
Washingtonu ve svých vystoupeních otevřeně vítá. Myslíte si, že tento
nový přístup českého prezidenta by mohl mít vliv na zlepšení
česko-amerických vztahů, které nejsou v současné době zrovna optimální?

Nemyslím si, že by česko-americké vztahy procházely nějakou krizí. Dá se
předpokládat, že Trump bude svou povahou spíše bilateralista
upřednostňující jednání s jednotlivými zeměmi, než prostřednictvím
multilaterálních mechanismů. Česká diplomacie na to bude muset reagovat,
bude muset ale postupovat jednotně. Pan prezident může v tomto směru také
sehrát určitou roli. Mimochodem, Donald Trump jako jednu ze svých priorit
označil boj proti Islámskému státu. Česká republika se i s našimi
omezenými zdroji výrazně angažuje na Blízkém východě, ať už jde o
dodávky výzbroje a munice, výcvik iráckých letců či udržování
diplomatického zastoupení v Sýrii. Zde se určitě nabízí téma, které by
stálo za to využít při hledání cest k nové administrativě prezidenta
Trumpa.

Vztah evropských zemí s USA je také posuzován připravovanou obchodní
dohodou TTIP. Ta je některými kritizována proto, že prý v ní USA příliš
prosazují svoje zájmy na úkor Evropy. Co se podle vás změní ve
vyjednávání této dohody po nástupu Donalda Trumpa? Je TTIP už definitivně
mrtvá, jak někteří již teď prorokují, anebo se k ní evropští politici
oklikou vrátí pod tlakem amerického prezidenta?

Jakkoliv je jednou ze známých zásad zvoleného prezidenta Trumpa to, že se o
všem dá jednat, na druhou stranu je evidentní jeho protekcionistický pohled
na ekonomiku. Osobně očekávám, že se vidina volného obchodu přes břehy
Atlantiku oddálí. Nemyslím si ale, že by TTIP byla navždy úplně mrtvá,
přece jen ji podporovalo i mnoho prominentních republikánů.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Cinknutá čísla? Petr Štěpánek má podezření ohledně preferencí
Clintonové

Bývalý člen Rady pro rozhlasové a televizní vysílání Petr Štěpánek se
na svém facebookovém profilu rozepsal nad zajímavou hrou čísel v
amerických prezidentských volbách.

„Zatímco ještě v pondělí ráno měla dle serveru RCP Hillary v průměru
všech celostátních průzkumů 46,6 a Donald 44,8 procent, dnes ráno se
preference posunuly na 46,8 a 43,6. Ale v protipohybu k těmto číslům naopak
Hillary ubylo ‚jistých‘ volitelů z pondělních 216 na dnešních 203,
zatímco Donald zůstává na svých 164. Počet ‚nejistých‘ volitelů,
kteří se nakonec mohou přiklonit na tu i onu stranu, se zvýšil ze 158 na
171,“ zmiňuje Štěpánek preference demokratické kandidátky Hillary
Clintonové a republikánského kandidáta Donalda Trumpa. A zároveň se ptá,
zda čísla odrážejí realitu, nebo jde o cinknutá čísla, jež mají
přání na realitu přeměnit.

„Ví se, že lidé mívají tendenci připojit se k předpokládanému
vítězi. V politologii se tomu říká ‚last wagon effect‘. Proto
samozřejmě existuje snaha, notabene těsně před volbami, pomoci miláčkovi
mainstreamu čísly z říše přání. Známe to i z našich luhů a hájů. O
celostátní preference navíc v americkém způsobu voleb vůbec nejde. Bush
ml. se stal prezidentem, ačkoli celkově získal méně hlasů než Gore,“
dodal Štěpánek s tím, že se hraje o volitele z jednotlivých států.
Magickým číslem je podle něj číslo 270.

„Přičemž v naprosté většině států vítěz bere všechno. Tedy
všechny volitele. A aby ani průzkumníci nakonec nebyli za blbce, poctivě
přiznávají, že v tzv. swingujících státech, kde to může dopadnout tak i
tak, není jistého vůbec nic. Bude to věru zajímavá noc,“ uzavřel
Štěpánek.

Celý komentář Petra Štěpánka:

Zajímavá hra čísel. Zatímco ještě v pondělí ráno měla dle serveru RCP
Hillary v průměru všech celostátních průzkumů 46,6 a Donald 44,8 procent,
dnes ráno se preference posunuly na 46,8 a 43,6. Ale v protipohybu k těmto
číslům naopak Hillary ubylo "jistých" volitelů z pondělních 216 na
dnešních 203, zatímco Donald zůstává na svých 164. Počet "nejistých"
volitelů, kteří se nakonec mohou přiklonit na tu i onu stranu, se zvýšil
ze 158 na 171. Nabízejí se otázky. Odrážejí čísla preferencí realitu?
Nebo jsou to cinknutá čísla, jež mají přání na realitu přeměnit? Ví
se, že lidé mívají tendenci připojit se k předpokládanému vítězi. V
politologii se tomu říká "last wagon effect". Proto samozřejmě existuje
snaha, notabene těsně před volbami, pomoci miláčkovi mainstreamu čísly z
říše přání. Známe to i z našich luhů a hájů. O celostátní
preference navíc v americkém způsobu voleb vůbec nejde. Bush ml. se stal
prezidetem, ačkoli celkově získal méně hlasů než Gore. Hraje se o
volitele z jednotlivých států a magické číslo je 270. Přičemž v
naprosté většině států vítěz bere všechno. Tedy všechny volitele. A
aby ani průzkumníci nakonec nebyli za blbce, poctivě přiznávají, že v
tzv. swingujících státech, kde to může dopadnout tak i tak, není jistého
vůbec nic. Bude to věru zajímavá noc.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Pochod proti strachu v Bruselu byl zrušen úřady z důvodu strachu. Lidé se i
přesto vydali do ulic, policie použila vodní děla

Policie použila v Bruselu vodní děla k rozehnání krajně pravicových
demonstrantů, kteří narušili poklidnou pietu. Lidé se i přes zákaz
shromažďování vydali do ulic, aby zavzpomínali na oběti úterních útoků
a protestovali proti terorismu.

Na náměstí Place de la Bourse v centru Bruselu se i přes sobotní varování
sešly stovky lidí. Pietní akci vzápětí narušilo asi 450 extremistů,
informoval belgický list La Libre.

Policisté proti nim použili vodní děla poté, co skupina slovně napadla
muslimky v davu a dělala nacistická gesta. Po chvíli se jim podařilo
výtržníky od zbytku shromážděných lidí oddělit kordonem.

Zdroj: 1

Komentáře:

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Lotyšsko si ztěžuje na ruské lodě a ponorku u svých břehů

Ruské válečné lodě a ponorka se dnes přiblížily k lotyšským hranicím,
uvedly Národní ozbrojené síly republiky.

Státní hranici však neporušily.

Na lotyšském ministerstvu obrany prohlašují, že ruské válečné lodě a
letectvo pravidelně operují u hranic země. V roce 2016 bylo zaznamenáno 209
těchto případů, zatímco v roce 2015 až 270 případů.

Na ruském obranném resortu uvádějí, že všechny lety letadel a plavby
lodí se uskutečňují zcela v souladu s mezinárodním právem a k
porušování hranic jiných států nedochází.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Smutné dny Jakuba Patočky: Vyhodili ho z ČSSD, prasklo jak dojil ministerstva
a teď ještě dostal pokutu

Spolku Svoboda projevu udělil pokutu Úřad pro dohled nad financováním
politických stran. Spolek založili autoři Žlutého barona, redaktoři
Deníku Referendum Jakub Patočka a Zuzana Vlasatá, a to s cílem organizace
turné, kde knihu představili veřejnosti.

Rozhodnutí od Úřadu pro dohled nad financováním politických stran obdržel
dnes právní zástupce autorů Žlutého barona advokát Antonín Továrek.
Právě zmiňovaná propagace knihy podle vyjádření Úřadu byla vedena jako
negativní volební kampaň proti předsedovi hnutí ANO Andreji Babišovi.
Server Forum24.cz informoval, že Úřad autorům udělil pokutu ve výši
sedmadvacet tisíc korun.

Autorům jsou Úřadem například vytýkány inzeráty v denících Bohemia a
veřejný výlep plakátů – ty totiž zvaly občany na různé besedy s
autory knihy Žlutý baron a na projekci filmu Selský rozum.

Už dříve se Patočka společně s Vlasatou ohrazovali, že se jedná o
šikanu a celé řízení označili jako zásah do svobodné práce novinářů.

Původní zdroj ZDE

„Je daleko za hranicí špatného vtipu klást novinářům meze v propagaci
jejich vlastní práce, zvláště v kontextu toho, že u nás současně
vrcholový politik může vydávat celostátní deníky a provozovat
celostátní rozhlasovou stanici i televizi, kde jeho zaměstnanci mohou
jakkoliv propagovat jeho práci a jakkoliv napadat práci politických oponentů,“
napsali ve své reakci na zahájení řízení autoři knihy Žlutý baron.

Právní úprava nedovoluje Patočkovi a Vlasaté odvolání proti rozhodnutí
Úřadu. Jediné, co je v jejich situaci možné uřinit, je napadnout Úřad
žalobou u Krajského správního soudu v Brně. Autoři prý žalobu chtějí
podat co nejdříve, po dohodě se svým právním zástupcem.

Jakub Patočka byl donedávna členem ČSSD, před dvěma týdny jej brněnská
organizace ze strany vyloučila. Potom Lidovky.cz popsaly, jakým způsobem byl
jeho web Deník Referendum a další mediální aktivity subvenovány statisíci
od ministerstev řízených ČSSD. A nakonec Respekt přišel s informací, jak
byli jeho redaktoři na úřadech ovládaných sociálními demokraty přímo
fiktivně zaměstnáváni.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Vyšetřovací výbor potvrdil 53 obětí při požáru obchodního centra v
Kemerovu (VIDEO)

Při požáru obchodního centra Zimnaja višnja v ruském Kemerovu je potvrzeno
53 obětí, oznámila mluvčí vyšetřovacího výboru Světlana Petrenko.

Zprávu o zadýmení čtyřpatrového obchodního centra hasiči obdrželi v
neděli. Podle údajů Ministerstva pro mimořádné situace bylo ohnisko
požáru ve vrchním patře obchodního centra. Podle posledních informací
Vyšetřovacího výboru Ruské federace v důsledku požáru zemřelo 53 osob,
dalších desítky zraněných byly převezeno do nemocnic.

В К п Т "З в" и п п в и о pic.twitter.com/FVEwkzVoBn — Ш́м (@Shymazziy)
25. března 2018

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Jiří Ovčáček brutálně potupil Karla Schwarzenberga

Mluvčí prezidenta Miloše Zemana Jiří Ovčáček předstoupil dnes před
novináře na své pravidelné tiskové konferenci.

Ovčáček úvodem informoval o návštěvě čínského prezidenta Si
Ťin-pchinga, která se uskuteční v posledních březnových dnech. „Tato
událost je o to významnější, že Česká republika bude jedinou zemí
Evropské unie, kterou čínský prezident navštíví. Následně odletí do
Spojených států amerických,“ řekl Ovčáček. Prezident by měl čínskou
hlavu státu přijmout na zámku v Lánech. „Bude to poprvé, kdy prezident
uvítá svůj protějšek na zámku v Lánech,“ dodal s tím, že druhý den
návštěvy by měl čínský prezident zavítat i na Pražský. hrad a sejít
se s podnikateli. „Státní návštěva prezidenta Čínské republiky ukazuje,
že byly restartovány vztahy s Čínskou republikou,“ doplnil Ovčáček s
tím, že ve druhé vlně čínských investic by v Česku mohlo být
investováno až 45 miliard. „O konkrétních smlouvách je třeba hovořit
až poté, co budou podepsány,“ dodal.

„Zítra, tedy v úterý, přivítá prezident Zeman polského prezidenta
Andrzeje Dudu. Témata jsou jasná. Hovořit by se mělo o spolupráci zemí V4,
migrační vlně, ekonomické spolupráci i o summitu NATO ve Varšavě,“
řekl. O den později přijme prezident na jejich žádost ministra
zahraničních věcí Lubomíra Zaorálka a ministryni sociálních věcí
Michaelu Marksovou (oba ČSSD). „Tématem bude prezidentská smlouva, která
má pomoci uneseným českým dětem v Norsku. Bude to příležitost k tomu,
aby pan ministr vysvětlil názorové veletoče v této záležitosti,“
podotkl Ovčáček.

Následovat bude přijetí Andreje Babiše (ANO), kdy se mimo jiné bude
hovořit o předčasných volbách a o diskutovaném Čapím hnízdě. „Prezident
kauzu Čapího hnízda nesleduje. Pan prezident se zabývá pouze věcmi, které
přesahují miliardu korun,“ poznamenal Ovčáček s tím, že by neměla
kauza Čapího hnízda zakrýt kauzu OKD. „Kapři si svůj rybník nevypustí,“
domnívá se Ovčáček v otázce předčasných voleb. Ty prosazuje Andrej
Babiš o pár měsíců dříve, a to prý především z důvodu vhodnějšího
sestavování státního rozpočtu.

„V minulém týdnu se prezident setkal s krajskými koordinátory projektu
Dunaj–Odra–Labe. Došlo k jednomyslné dohodě, že tito koordinátoři
požádají krajská zastupitelstva, aby byla předložena zákonodárná
iniciativa,“ informoval Ovčáček.

„V závěru se ještě vrátím k nedávné události, kdy čestný předseda
TOP 09 Karel Schwarzenberg tvrdil, že Hrad je z bezpečnostních důvodů
uzavřen. Uvedl to v den, kdy Hrad navštívilo na osmnáct tisíc lidí. Aby
Karel Schwarzenberg nemusel zbytečně mudrovat, tímto mu adresuji pozvánku na
prohlídku Pražského hradu za zlevněné důchodcovské vstupné,“ jízlivě
poznamenal Ovčáček.

Následně se také vyjádřil k výroku Lubomíra Zaorálka (ČSSD), který
řekl, že v případě nadálého věznění ukrajinské pilotky Nadiji
Savčenkové by mohly být opětovně zpřísněny sankce vůči Rusku. „Pan
prezident je odpůrcem sankcí, neboť se nedomnívá, že by to danou situaci
mohlo řešit,“ řekl.

„V případě pana kancléře Vratislava Mynáře jde o dobrovolnou
záležitost. Pokud jde o případ generála Pilce, tam to bude pan prezident v
nejbližší době řešit,“ odvětil následně Ovčáček k bezpečnostním
prověrkám a jejich neudělení dvěma zaměstnancům Pražského hradu.

Závěrečný dotaz se týkal hledání článku Hitler je gentleman, který
měl dle prezidenta Miloše Zemana vytvořit novinář Ferdinand Peroutka.
Článek však prozatím nebyl nalezen, a tak Zeman vyhlásil finanční odměnu
pro toho, kdo jej objeví. „Ty tipy jsou zajímavé. Finanční odměna,
která je vypsána za nalezení článku, pochází ze soukromých financí
prezidenta Zemana,“ doplnil Ovčáček.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Ohromující přiznání bývalého šéfa Bank of England: Evropská deprese
byla „úmyslným“ činem

Opět zjišťujeme, že je to pouze po odchodu z jejich oficiálních postů,
kdy centrální bankéři nakonec začnou mluvit pravdu.

Včera v noci to byl Alan Greenspan (bývalý šéf amerického Fedu), kdo
zlořečil stavu ekonomiky tvrzením, že „jsme v těžkostech v podstatě
kvůli tomu, že produktivita nenávratně chcípla,“ a když se ho ptali, zda
je optimistický ohledně nadcházející budoucnosti, tak Greenspan odpověděl:
„Ne, to už nějakou dobu nejsem.“

Také v neděli bývalý šéf Bank of England (BOE) Mervyn King varoval, že je
tu další aspekt globální ekonomiky, konkrétně finanční systém, který
je ve strukturálních problémech, a ten zůstává už od finanční krize
jakkoliv neřešený, takže „je jisté, že budeme mít další krizi.“

Aby bylo jasno, varování bývalých centrálních bankéřů, kteří jsou za
současný globální binec převážně odpovědni, nezní jinak než
revizionistické kecy. Ale i tak, to byl King, kdo dnes při uvádění své
nové knihy řekl něco, co nás překvapilo.

Jak dnes hlásí Telegraph, podle tohoto bývalého šéfa Bank of England je
evropská ekonomická deprese „výsledkem ‚záměrných‘ politických
voleb přijímaných elitou EU.“ Mervyn King pokračoval ve svém sžíravém
útoku na evropskou hospodářskou a měnovou unii předpovědí, že tu
sužovanou měnovou zónu bude třeba rozpustit, aby osvobodila své nejslabší
členy od neustálého zbídačování a rekordních výšin nezaměstnanosti.

King rovněž řekl, že nikdy nepředjímal, že by se v moderním věku k
břehům Evropy vrátil ekonomický kolaps o stejné hloubce jako ve 30. letech.
Dodal ale, že osud Řecka od roku 2009 – které utrpělo propad
zastiňující americkou depresi v meziválečných letech – se stal „děsivým“
příkladem selhání ekonomické politiky, při promluvě k posluchačům na
London School of Economics.

„Nikdy jsem si nedovedl představit, že bychom někdy zase měli v
průmyslové zemi depresi hlubší, než jakou ve 30. letech zažily Spojené
státy, a právě to se stalo v Řecku.

Lord King – který strávil desetiletí bojem proti nejhorší finanční
krizi v historii Bank of England – řekl, že nejslabší členové eurozóny
nemají moc jiných možností kromě návratu ke své národní měně, jako
„k jedinému způsobu jak si najít nějakou cestu zpět k ekonomickému
růstu a k plné zaměstnanosti.“

Ale největší otázkou ohledně evropské deprese vždy bylo to, zda byla
výsledkem čiré stupidity a ubohých ekonomických rozhodnutí, či zda byla
záměrná. Kingova odpověď byla ohromující: „Je to děsivé a došlo k
tomu jako k téměř záměrnému politickému činu, a o to je to všechno
horší.“

Důvod, proč je toto prohlášení tak významné, je ten, že potvrzuje to, co
v roce 2008 dávno před tím předpovídala zpráva AIG, a tedy roky před
rozpoutáním evropské krize, zejména to, že Evropa konkrétně vytvoří
finanční krizi (stejně jako ekologickou krizi, zrovna tak jako terorismus),
aby opevnila „Evropské impérium“.

Vzpomeňme, co tehdejší stratég AIG Banque Barnard Connoly řekl v reakci na
rétorickou otázku „Co Evropa chce?“

Tragédií Evropy je to, že všechny vyšlo právě tak, jak nevolená
evropská vládnoucí oligarchie očekávala, a ač můžeme pogratulovat
Bruselu, kterému nejenže se podařilo si svou moc udržet, nýbrž ji i
upevnit, tak teď vládne nad upadajícím ekonomicky nesolventním kontinentem
s celou generací uvrženou do nezaměstnanosti s miliony uprchlíků
snažícími se dostat do ní a s evropskou kulturní „integrací“ na
úrovni, jakou už desítky let nikdo neviděl.

A zatímco předtím jsme mohli spekulovat, že k tomu všemu došlo
převážně náhodou, teď to víme lépe: bylo to od prvního dne předurčeno.

Překlad: Miroslav Pavlíček

Zdroj: zerohedge.com

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Obce v Ústeckém kraji mohou dostat dotaci na demolici budov. A to až do
výše 80 % nákladů

Obce a města v Ústeckém, Moravskoslezském a Karlovarském kraji mohou
žádat o státní dotaci na demolici prázdných budov. Získat mohou až 80
procent nákladů na bourání, podmínkou je, že objekt musí samospráva
vlastnit. ČTK o vyhlášení dotačního programu informovala Hospodářská a
sociální rada Ústeckého kraje.

Program ministerstvo pro místní rozvoj vypsalo na tři roky. Každoročně
uvolní 100 milionů korun. Podpora je určena pro města se sociálně
vyloučenými lokalitami na demolici prázdných domů. Větší šanci získat
peníze budou mít menší města a města s větším podílem sociálně
vyloučených obyvatel. Samosprávy mohou získat nejméně 300 000 korun a
nejvýše pět milionů korun.

O vyhlášení programu usiloval Ústecký kraj, kde je podle informací
získaných od obcí k demolici 241 domů různé velikosti se zhruba 1165 byty.
„Odhadované náklady na bourání jsou 260 milionů korun. Jedná se o
problém celého kraje, ve kterém narůstá počet osob žijících v chudobě
a v sociálně vyloučených lokalitách, kterých je v kraji 80, což je
absolutně nejvyšší počet v celé ČR,“ uvedl krajský radní Martin Klika
(ČSSD). V sociálně vyloučených lokalitách na severu Čech žije více než
38 000 lidí, což je podle Kliky více než třetina všech obyvatel sociálně
vyloučených lokalit v celém Česku.

Ústecký kraj v programu prosadil, že čím větší míra sociálního
vyloučení lokality, tím větší šance na získání dotace. Radnice ale
musí mít zpracovaný projekt následného využití uvolněného pozemku. Po
uplynutí deseti let může město pozemek třeba prodat.

Samosprávy od podání žádosti může odradit fakt, že domy musí být
nejprve ve vlastnictví obce. Desítky objektů v havarijním stavu jsou třeba
v Ústí nad Labem, všechny patří privátním osobám. Za poslední tři roky
dalo město na svoje náklady zdemolovat čtyři domy. Městskou kasu to stálo
přes čtyři miliony korun. Na výkup baráků doposud peníze radnici chyběly.

Naopak zájem už předem avizovaly Obrnice na Mostecku. Starostka Drahomíra
Miklošová (ODS) byla jednou z iniciátorek dotačního programu. Obrnice už
na vlastní náklady zbouraly dva panelové domy, které před tím vykoupily.
Obec to stálo zhruba pět milionů korun. K bourání má připravené další
dva domy. Stát by podle Miklošové měl zvážit i finanční pomoc na výkup
bytů od soukromých vlastníků. „Je to jediná účinná cesta, jak
zabránit dalšímu sestěhovávání sociálně slabých a nepřizpůsobivých,“
řekla ČTK už dříve Miklošová.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
V OBSE upozornili na nedostatky prezidentských voleb v USA

Pozorovatelé OBSE, kteří byli přítomni na prezidentských volbách v USA,
poukázali na řadu nedostatků volebního systému. Přitom konstatovali, že
vysoká účast umožnila zajistit svobodný projev vůle občanů, informuje se
na webu organizace.

Mezi kladnými momenty zdůraznili pozorovatelé, že „různorodé
informování o volební kampani ve sdělovacích prostředcích umožnilo
občanům, aby učinili uvědomělé rozhodnutí". „Dynamická a výrazná
kampaň manifestovala oddanost hlavním svobodám," zdůraznili v OBSE. Přitom
ale pozorovatelé prohlásili, že předvolební klání se „vyznačovalo
hrubými osobními útoky a nepřípustnou rétorikou jednoho z kandidátů".

Kromě toho pozorovatelé prohlásili, že asi 35 milionů občanů nemělo
možnost hlasovat. „Při takovém decentralizovaném přístupu by bylo
správnější hovořit o tom, že bylo uspořádáno 50 samostatných voleb.
Svědčí o tom ta skutečnost, že takové klíčové momenty jako hlasování
vězňů a otázka dokumentů, které musí předložit volič, nejsou ve všech
státech stejné. To, že chybí jednotná norma, je projevem slabosti systému,"
zdůraznil vedoucí delegace parlamentního shromáždění OBSE Makis Voridis.

Pozorovatelé poukázali na to, že během předčasného hlasování nebylo
pokaždé zabezpečeno, aby mohli lidé svou vůli projevit tajně. V OBSE
rovněž zdůraznili, že v řadě států neměli pozorovatelé přístup do
volebních místností.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
VIDEO Donbas je infikovaný. Nemá žádnou genetiku, šokoval v TV ministr
kultury Ukrajiny

V televizním pořadu Svoboda slova na stanici ICTV řekl ukrajinský ministr
kultury Jevhen Nyščuk, že část obyvatel Ukrajiny, konkrétněji obyvatelé
Čerkasu a Donbasu, postrádá genetiku, aby přijala ukrajinskou kulturu.
Pořad se věnoval diskusi u příležitosti třetího výročí Euromajdanu,
které nyní Ukrajina oslavila.

Nyščuk odpovídal na otázku o roli knihy pro uvědomění ukrajinské
identity v souvislosti s jihem a hlavně východem země, které, jak
diskutující Natalia Sokolenková připomenula, „byly objektivně pod vlivem
ruského světa“. Podle Nyščukových slov je otázka ukrajinské kultury na
dnešní Ukrajině bezpečnostním problémem, který je hned na druhém místě
co do významu – hned za dobře vyzbrojenou armádou.

Dále Nyščuk řekl s odkazem na historický vývoj země: „Situace, která
vznikla na východě a jihu, je propastí uvědomění. Navíc, když jsme
mluvili o genetice v Záporoží a na Donbase, tak to jsou města se zvnějšku
dovezenou infekcí (ekdemická). Tam není genetika, jsou to vědomě
infikované (regiony, pozn. red.). Čerkasy jsou slavný hejtmanský a
ševčenkovský (Taras Ševčenko, ukrajinský národní básník 19. století,
pozn. red.) kraj. Vlastní město Čerkasy je na polovinu infikované zvnějšku.
Proč? Protože se báli ševčenkovského ducha. Taková byla technologie
Sovětského svazu.“

Podle ministra kultury je zdrojem nového ukrajinského uvědomění „kniha,
výchova dětí, hodně uměleckých událostí, film a tak dále“. Doplnil,
že stát vytvořil Institut knihy, který po zemi šíří knihy, a to takové
knihy, jaké požadovaly pro sebe knihovny. Role kultury je podle slov ministra
kultury zašití rány v ukrajinském uvědomění.

Ničšuk také řekl v rámci diskuse, že Putin anektoval Krym a rozpoutal
agresi na Donbase, protože „na Majdanu prohrál“. V podstatě také odmítl
nejnovější film amerického Olivera Stona, který mapuje události
ukrajinského Majdanu v roce 2013, a na otázku, zda se bude na Ukrajině
oficiálně vysílat, neodpověděl. Nyščuk v této souvislosti rovněž
zdůraznil, že majdanská revoluce byla pouze a jedině záležitostí
Ukrajinců samotných a odmítl zahraniční vměšování.

Celou skoro dvouhodinovou diskusi je možné sledovat na webových stránkách
stanice ICTV v ukrajinském jazyce. Na výrok ukrajinského ministra v českém
prostředí upozornil jako první analytik Štěpán Kotrba na svém
facebookovém profilu.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Polský generál poradil, jak se vyhnout útoku Ruska

Nehledě na to, že Polsku nic vážného ze strany Ruska nehrozí, je třeba se
k němu chovat jako k agresivnímu státu, aby bylo možné se vyvarovat
potenciálnímu útoku, prohlásil pro televizní kanál TVN24 generál
Bogusław Pacek.

„Nemáme důvod panikařit, máme ale důvod pro obavy. Je dobré se
připravit a zadržovat potenciálního agresora, to znamená vymlátit mu z
hlavy myšlenku o útoku na Polsko," řekl pro televizní kanál TVN24 generál
Pacek.

Polský ministr obrany, který se v sobotu účastnil Mezinárodního fóra pro
bezpečnost v Kanadě, prohlásil, že výsledky cvičení Západ 2017 ukázaly,
že Rusko se nepřipravuje k obraně, ale k útoku.

Pacek prohlásil, že z jedné strany nejsou žádná fakta, která by
potvrzovala bezprostřední hrozbu ze strany Ruska. „V Rusku za čtyři
měsíce proběhnou prezidentské volby, a kvůli tomu, jak to vypadá pro
většina států v Evropě, hraje na vnitřní auditorium, hraje svaly, a to se
občas interpretuje jinak," dodal.

Generál Pacek si myslí, že Rusko nemá důvod na Polsko útočit, je ovšem v
zájmu Moskvy NATO oslabit.

„Polsko je vhodný stát, který by v případě útoku mohl oslabit snahu
členských zemí o společné soužití," prohlásil Pacek. Generál dodal, že
Polsko je pro NATO natolik důležité, že útok Ruska by měl na alianci
velký vliv.

Přiznal se, že z vystoupení polského ministra obrany pochopil jen málo. „Vůbec
nechápu, co je to ta současná „horká: válka. Zdali budeme žádat o
natovskou pomoc v rámci 5. článku," dodal.

Pátý článek je pro alianci klíčový — v případě útoku na jednoho
člena NATO mu ostatní země přijdou na pomoc.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Byla zjištěna příčina mimořádné situace na Bajkonuru

Při tankování orbitálního tahače Fregat došlo na Bajkonuru k mimořádné
situaci související s fungováním jednoho z jeho ventilů, sdělil RIA
Novosti mluvčí korporace Energie.

Teď má komise stanovit další postup a poskytne posudek ohledně možnosti
vypuštění v stanoveném nebo rezervním termínu.

Orbitální tahač konstrukční kanceláře Lavočkina je určen na dopravu
angolské družice Angosat na stanovenou oběžnou dráhu. Fregat používá
jako palivo zkapalněný plyn a okysličovadlo.

Angolský kosmický přístroj je již připraven na spojení s tahačem.
Testování palubních systémů nosné rakety Zenit-2 bylo ukončeno,
pokračují plánované přípravy na start.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
V USA neuviděli „zrcadlový obraz“ v zákoně o médiích–zahraničních
agentech v Rusku

V agentuře, která dohlíží na státní média v USA, jsou přesvědčeni,
že zákon, podle něhož média se zahraničním financováním mohou být
uznána v Rusku zahraničními agenty, není zrcadlovou odpovědí „podle
zásady vzájemnosti“ na omezení práce RT a Sputnik na území Spojených
států.

Je to uvedeno v prohlášení předsedy Rady guvernérů pro vysílání (BBG)
USA Johna Lansinga.

„I když nebudeme uvažovat o tom, jak nové kroky ruské vlády ovlivní
naši novinářskou práci, jakákoliv definice těchto kroků značně zkreslí
skutečnost," zdůraznil.Podle jeho slov americká média nemají takové
možnosti šíření jako RT a Sputnik.

Přitom Lansing nehovoří o skutečnosti, že v Rusku vysílají americká
média, například CNN, a také Rádio Svoboda vysílá na AM-frekvenci.

„BBG bude ráda, jestliže současný důraz na vzájemnosti mezi ruskými a
americkými médii bude zakončen tím, že americkým společnostem, včetně
mezinárodních mediálních zdrojů USA, jako je Hlas Ameriky a Rádio
Svobodná Evropa/Rádio Svoboda, budou poskytnuta v Rusku stejná práva a
možnosti, jaké mají ruské sítě v USA," uzavřel.

Lansing nehovoří ani o tom, že ani jedno z amerických médií není v Rusku
registrováno jako zahraniční agent.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Žumpa, fašismus. Jde o osud Evropy, kterou ohrožuje Rusko, a nás
přeřvávají populisté, běduje český tisk nad Slovenskem

Výsledky slovenských voleb se zabývají i komentátoři českých deníků
– MF Dnes, Lidových novin a Hospodářských novin.

„Překvapení není na místě. Slovenské volby dopadly přesně tak, jak to
odpovídá místní politické tradici, k níž patří roztříštěnost,
vzniky a zániky stran a silné osobní soupeření,“ píše komentátor MF
Dnes Vojtěch Varyš.

„V každých volbách se do slovenského parlamentu dostane alespoň jedna
nová strana, tentokrát jsou to tři: Procházkova Síť, Kollárova Sme rodina
a Kotlebova ultrapravicová ĽSNS. Z ostatních jich hned několik, včetně
Mostu, SaS nebo OĽaNO, má za sebou jen několik let existence. Jediným
matadorem mezi partajemi byla KDH, která se v parlamentu držela nepřetržitě
od roku 1990. Po sobotě už i ona padla,“ konstatuje Varyš.

„Dalším stylotvorným prvkem slovenské politiky je příklon k výrazným,
charizmatickým lídrům, kteří pak mají – světe, div se – určité
autoritativní sklony. Takový byl Mečiar, takový byl i jeho nástupce
Dzurinda a takový je i Fico. Ani jeden z nich neměl nikoho, kdo by jej mohl
vystřídat, jistě i proto, aby se necítil mezi vlastními ohrožen, a tak
nakonec jejich partaje zanikly s nimi,“ dodává. Jak následně uvádí,
Mečiarova HZDS už ani neexistuje, Dzurindova SDKÚ se do parlamentu nyní
nedosala.

„Pokud jde o Fica, ten volby vyhrál a má slušnou šanci dál vládnout.
Druhá věc je, že mnoha lidem s ním dochází trpělivost a jeho volební
potenciál již zjevně minul svůj zenit. Dosáhl čtvrtého, avšak
nejslabšího volebního vítězství, před dvěma lety prohrál prezidentské
volby – a pokud ho někdo schopný brzy nevystřídá, strana Směr nakonec
skončí stejně jako HZDS a SDKÚ,“ uvádí komentátor MF Dnes. A vtipné mu
přijde především to, že tentýž vůdcovský princip využívají i
všechny ostatní politické strany. „Že po letošních volbách nevznikne
stabilní vláda? Asi ne. To se na Slovensku daří jen tehdy, když má
některý z kohoutů buď nadpoloviční většinu, nebo své koaliční
partnery drží pevně pod krkem,“ uzavřel Varyš.

Volby bez vítěze

V Lidových novinách se slovenskými volbami zabýval politolog Pavol Hardoš.
„Slovenské volby nemají vítěze. Nemohou je mít, když se do parlamentu
dostali fašističtí extremisté,“ uvedl. „Odstíny hnědé jsou však v
různé míře patrné na většině politických subjektů, které vstupují do
Národní rady. I v důsledku rozložení mandátů je výsledkem politický pat,
z něhož nebude snadná cesta k nějakému řešení. Už několik hodin po
oznámení výsledků hlasování se začala skloňovat možnost vytvoření
dočasné úřednické vlády po dobu slovenského předsednictví EU, které
začne 1. července, a předčasných parlamentních voleb,“ doplnil.

Podle něj je největším šokem úspěch krajně pravicové strany Ľudové
strany Naše Slovensko Mariana Kotleby.

„Zatímco Kotleba reprezentuje ryzí středoevropský fašismus, další
protestní seskupení, které slaví úspěch – Sme rodina podnikatele Borise
Kollára – představuje postmoderní extremismus věku internetových hoaxů.
Tady šel protestní hlas slovenského voliče člověku, jenž se nenechá
vyfotit bez módního šátku nebo šály, nicméně z úst vypouští žumpu
čtvrté cenové skupiny. Kollárova popularita je ještě překvapivější
než ta Kotlebova, neboť se předpokládalo, že oslovoval přesně ten typ
voličů, který se k volebním urnám zrovna nehrne,“ konstatuje také
Hardoš.

„Zodpovědnost za neutěšenou povolební situaci je možné připsat
především hlavám Smeru. Nejenže měly poslední čtyři roky prakticky
neomezenou kontrolu nad parlamentem a státními úřady, kterou nedokázaly
zužitkovat způsobem, jenž by bránil růstu frustrací a pocitů beznaděje,
ale udávaly i dominantní tón kampaně. Dnes sklízejí svou hnědou bouři
společně s ostatními politickými stranami, které se na nenávistné
rétorice léta přiživovaly,“ uzavřel politolog.

Referendum o Ficovi

A co slovenským volbám říká Martin Ehl v Hospodářských novinách? „Slovenská
vládní strana Směr premiéra Roberta Fica ztratila velkou část voličů, na
které nezabralo ani vyvolání strachu z uprchlíků. To je jediná dobrá
zpráva vyplývající z výsledků slovenských parlamentních voleb,“
sdělil Ehl.

„Volby byly svého druhu referendem o Robertu Ficovi. Ukázaly, že jeho
dříve tolik oceňované politické schopnosti slábnou. Je sice ještě
předčasné dělat závěry o konci jeho politické kariéry, ale zhnědnutí
politiky bude součástí jeho dědictví, které si Slovensko nějakou dobu
ponese,“ pokračoval Ehl s tím, že Ficův populismus natlačil voliče ke
Kotlebově straně, hlásící se k dědictví fašistického Slovenského
státu z doby druhé světové války.

„Pro ostatní státy střední Evropy je takový vývoj neblahým varováním.
Slovensko s osmi stranami v parlamentu čeká období nestability ve chvíli,
kdy se určuje další osud sjednocené Evropy. Tedy ve chvíli, kdy je třeba
se bránit agresivnímu ruskému vlivu a kdy jsou liberální hlasy
přeřvávány populisty všeho druhu,“ uzavřel.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
FSB zastavila převážení střeliva z Ukrajiny na Krym

Krymská pohraniční správa FSB zastavila pokusy převážení pašovaného
střeliva z Ukrajiny, informuje tisková služba úřadu.

Střelivo bylo odhaleno v automobilu, jedoucím Ukrajiny přes hraniční
přechod Džankoj. Podezření vyvolal pasažér zahraničního vozu Volkswagen
Passat, obyvatel Charkovské oblasti. Strážci pořádku se rozhodli prověřit
jeho zavazadlo.

„Výsledkem prohlídky osobních věcí občana Ukrajiny s použitím
technických prostředků byly odhaleny ostrá munice o průměru 7.62 mm,
traumatické patrony o průměru 9 mm s gumovými střelami a držák optické
mušky. Kromě toho bylo objeveno 85 mincí, které mohou mít historickou a
kulturní hodnotu, rovněž ukrytých před kontrolními orgány", uvádí se ve
zprávě.

Všechny předměty byly zabaveny.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Nechceme spolupracovat s podvodníkem, píší Babišovi obchodní partnerky

Designérky ze studia Butterflies & Hurricanes Michaela Thomas a Katarína
Paurová, které dříve pracovaly pro Babišovu firmu Penam, ukončily s
majitelem Agrofertu a ministrem financí spolupráci. Může za to kauza Čapí
hnízdo a způsob, jakým se s ním Babiš vypořádává. Podle designérek se
ministr v podstatě dopustil podvodu a s takovým člověk se nesluší
spolupracovat.

„Protože naší filozofií je fair business ethics, nutností morální
kredibilita našich klientů a jejich přínos zemi i planetě, nemůžeme s
Penamem, který díky svému majiteli tyto hodnoty bohužel nenaplňuje, nadále
spolupracovat. Nechceme svou prací a znalostmi podporovat podnikatele a
politika, který nejenže vytváří prostředí, které naši práci ztěžuje
navrhováním zákonů, které drobné podnikatele likvidují, ale sám se
dopouští trestného činu podvodu, a tím naší zemi zostuzuje v Evropské
unii,“ napsaly designérky v otevřeném dopise, který uveřejnil sever Echo24.

Autorky doplňují, že učinily nelehké rozhodnutí, protože tím ohrozily i
pozici svých zaměstnanců, ale na některých principech je podle jejich
názoru třeba trvat. Dosud sice s Babišem ne vždy souhlasily, ale spolupráce
jim připadala oboustranně prospěšná, protože se mohly snažit o kultivaci
českého podnikatelského prostředí. S vysvětlováním kauzy Čapí hnízdo
ve Sněmovně ale jejich trpělivost přetekla.

Dámy se prý nechtějí nijak zvlášť zviditelnit. Jen chtěly vyjádřit
svůj názor, případně k témuž inspirovat další podnikatele, kteří
nesouhlasí s postupem ministra financí a majitele Agrofertu Andreje Babiše (ANO).

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
V americkém deníku se pořádně zostra pustili do polské vlády

The New York Times ve svém komentáři uvedly, že polská vláda nerozumí
základům demokracie. EU a USA si podle komentáře nemohou dovolit další
útoky polské strany Právo a spravedlnost. Jde prý o útoky na základy
liberální demokracie. Informuje o tom server Prvnízprávy.cz.

The New York Times si také všímají ignorace nedávného rozhodnutí
Ústavního soudu či postavy předsedy strany Právo a spravedlnost Jaroslava
Kaczyńského. Ten podle komentáře představuje nacionalistický a
konzervativní program vlády. Krize v Polsku pak svědčí o jeho
neoliberálním pohledu na demokracii. Kaczyńského komentář v NYT srovnává
s maďarským premiérem Viktorem Orbánem. Oba prý mají stejný názor, že
mohou ignorovat všechny systémové brzdy, které omezují moc vlády.

Ohledně rozhodnutí Ústavního soudu The New York Times píší, že ignorace
stanoviska Benátské komise je nepřijatelný útok na základy liberální
demokracie. „Evropská komise by měla říct, že PiS překročila červenou
čáru,“ píše se v komentáři. Závěrem se také uvádí, že Polsko je
již dlouho považováno za blízkého amerického spojence a jedinou skutečnou
hráz proti Rusku. Původní text ZDE

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
V Kalifornii a Oregonu protestují proti zvolení Trumpa prezidentem

Odpůrci republikána Donalda Trumpa protestují v amerických městech Oakland
a Berkley ve státě Kalifornia – odmítají ho uznat jako nového prezidenta,
protesty rovněž probíhají na univerzitě v Oregonu, oznámil portál
BuzzFeed.

Redaktorka portálu vysílá na svém Twitteru přímý přenos z místa
protestů. Podle jejích slov se akce v ulicích Oaklandu účastní asi 200
lidí. „Není to náš prezident!" křičí protestující na videozáznamu,
který umístila na svém účtu redaktorka. Strážci pořádku do situace
nezasahují. Na videu jsou rovněž vidět zapálené předměty v ulicích
města.

Místní zpravodajský portál SFGate informuje o tom, že jedna z účastnic
protestu byla zraněna, srazilo ji auto. Žena byla s těžkými zraněními
převezena do nemocnice.

List Oregon Live informuje o protestní akci, kterou uspořádali studenti z
univerzity v Oregonu. Podle slov jednoho ze studentů protestující
několikrát obešli prostory kampusu a poté se vydali do ulic města Oregonu.
Demonstranti podpalují atributiku s hesly Trumpovy kampaně Make America Great
Again (Amerika bude znovu velká)," zdůrazňuje list.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Zdroj: ministři zahraničních věcí EU odsouhlasili pět zásad vztahů s
Ruskem

Ministři zahraničních věcí členských zemí Evropské unie na pondělním
zasedání v Bruselu odsouhlasili pět zásad ve vztazích s Ruskem, které
poté vyhlásila hlava diplomacie EU Federica Mogheriniová, sdělil
novinářům informační zdroj v Evropské unii.

Podle jeho slov zásady vyhlásila na zasedání Mogheriniová, ministři s nimi
souhlasili.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Zastupitelé Zlínského kraje zvolí novou radu, hejtmanem bude Čunek

Zastupitelé Zlínského kraje dnes zvolí novou krajskou radu. Hejtmanem by se
měl stát lídr ve volbách vítězných lidovců, senátor a starosta Vsetína
Jiří Čunek. Koaliční smlouvu podepsala KDU-ČSL s ANO, STAN a ODS. V
zastupitelstvu mají 29 z pětačtyřiceti mandátů. Ustavující
zastupitelstvo začne v 10:00.

Na programu je slib nových zastupitelů, volba hejtmana, jeho náměstků a
dalších členů rady. Zastupitelé by poté měli rozhodnout, kteří radní
budou pracovat jako uvolnění, tedy na plný úvazek, a kteří budou
neuvolnění. V radě KDU-ČSL obsadí čtyři křesla, ANO a STAN po dvou a ODS
jedno.

Lidovci volby vyhráli s 12 mandáty v zastupitelstvu, osm jich má ANO a po
šesti ČSSD a STAN. Čtyři křesla obsadí KSČM i Svobodní a Soukromníci,
tři zástupci ODS a dvě místa získalo hnutí Svoboda a přímá demokracie -
Tomio Okamura. V minulých čtyřech letech v kraji vládla ČSSD, KSČM a SPO.
Ve volbách ale levice propadla. ČSSD a komunisté oslabili a SPO v
zastupitelstvu vůbec není. : Psali jsme: : : : : Boží mlýny melou, smál se
v rádiu Jiří Čunek. A začal vyprávět, za co si zasloužil semlít
Kalousek : : : : Starosta Jiří Čunek poděkoval vsetínským dárcům krve :
: : : Ve Zlínském kraji je definitivně jasno. V koalici s Čunkem zasedne i
Gazdík : : : : V Královéhradeckém a Zlínském kraji dnes potvrdí
koaliční dohodu

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
VIDEO: V Kalkatě se zřítil roky rozestavěný most přímo na rušnou ulici,
14 mrtvých

V Kalkatě se zřítil roky rozestavěný most, prozatím je hlášeno 14
mrtvých.

Panují obavy, že pod betonovými a kovovými troskami uvízlo mnoho dalších
lidí, některé zdroje odhadují, že jich je až 150. Stavba se totiž
zřítila na rušnou ulici.

Na místo se hned seběhli místní obyvatelé, aby holýma rukama vyprostili
přeživší. Svědkové si stěžovali na pomalou reakci úřadů a
záchranných složek.

Kontextová reklama Sklik

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Obama si připsal autorství iniciativy chemického odzbrojení v Sýrii

Americká média informovala o besedě s prezidentem USA Barackem Obamou, v
níž řekl o svém autorství iniciativy z roku 2013 likvidovat chemické
zbraně v Sýrii, aby se zabránilo vojenské operaci proti této zemi.

Zahraničněpolitický pozorovatel časopisu The Atlantic Jeffrey Goldberg
dostal dříve od Obamy několik interview, na jejichž základě byl ve
čtvrtek uveřejněn velký příspěvek. V něm reprodukuje novinář mj.
Obamovy vzpomínky na jednání o Sýrii.

V roce 2013 obvinila administrativa USA syrské úřady z použití chemických
zbraní proti civilistům. Původně plánoval Obama provést operaci dle
vlastního uvážení, pak se ale obrátil na Kongres pro formální povolení.
Většina poslanců Kongresu byla proti. V září 2013 přišlo Rusko s
návrhem likvidovat chemické zbraně v Sýrii pod kontrolou OPCW. Obama s
tímto návrhem souhlasil, a tak bylo vojenskému zásahu USA v Sýrii
zabráněno. Zásoby chemických zbraní byly ze Sýrie úspěšně odvezeny a
zlikvidovány: koncem října 2014 hlásila OPCW likvidaci 97,8 % chemických
látek vojenského určení odvezených z této země.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Přituhuje. Hodně. Nový průzkum před válkou o Hrad: Ve vedení stále Zeman,
ale je zde velké překvapení

Je tu další průzkum sondující nálady voličů před blížícími se
prezidentskými volbami. Nejvíce občanů by rádo vidělo na Hradě Miloše
Zemana. Bitva o Hrad ale nemusí být tak jednoznačná, jak se ještě
donedávna zdálo. Stále více lidí totiž uvažuje o tom, že by na Hrad
zvolili expremiéra Mirka Topolánka.

Společnost SANEP přinesla průzkum, který nadále slibuje Miloši Zemanovi
postup do druhého kola prezidentských voleb. V prvním kole by ho volilo asi
30 procent lidí. Druhý v pořadí je v tuto chvíli profesor Jiří Drahoš,
jehož volbu zvažuje 23,6 procenta voličů. Třetí příčku obsadil Mirek
Topolánek. Nad tím, že odevzdá hlas expremiérovi za ODS, uvažuje 16,8
procenta voličů. Michal Horáček je čtvrtý se ziskem 9,7 procenta.
Žebříček uzavírá Petr Hannig, kterému hodlá odevzdat hlas 3,1 procenta
voličů a Vratislav Kulhánek, o jehož volbě uvažují necelá dvě procenta
voličů.

Z hlediska politických preferencí, nejpevnější pozici má Miloš Zeman mezi
komunistickými voliči. Totéž platí u zastánců SPD Tomia Okamury. Zemanovu
volbu zvažují i příznivci ANO Andreje Babiše nebo Pirátů Ivana Bartoše.
Zatímco voliči komunistů jsou podle průzkumu jasně rozhodnuti volit Zemana,
stoupenci hnutí ANO uvažují vedle Zemana také o Drahošovi, Horáčkovi i
Topolánkovi. Voliči ODS rozmýšlejí nad volbou Topolánka, Drahoše a
Horáčka, zastánci hnutí STAN hodlají volit profesora Drahoše. Voliči
Pirátů rozmýšlejí mezi Zemanem a Horáčkem. Voliči TOP 09 rozmýšlí
mezi Topolánkem a Drahošem.

Stojí za pozornost, že takřka 82 procent voličů má jasno, koho budou volit.
Kandidáti se tedy perou asi o 18 procent voličů.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Až budu obhajovat funkci kancléřky, žádní trollové. Merkelová má strach
z ovlivnění voleb

Strach z toho, že by její znovuzvolení německou kancléřkou mohli ohrozit
robotičtí trollové šířící lži a pomluvy na sociálních sítích, má
Angela Merkelová. Na pondělí si proto pozvala experta z Technické univerzity
Mnichov, který má ji a výkonný výbor křesťanskodemokratické unie CDU
vyškolit. Informaci s odvoláním na Deutsche Welle přináší server Echo24.

Ten vysvětluje, že tzv. sociální roboti jsou fiktivním výplodem
speciálního softwaru, který dokáže umně napodobovat lidské chování na
sociálních sítích. Dokáže publikovat zprávy, lajkovat sdílené obsahy
nebo šířit lživé či zavádějící informace a „zaplevelit“ veřejnou
debatu na sítích.

Německá kancléřka vyjádřila své obavy v kontextu šíření falešných
informací na sociálních sítích, které prý provázely americké
prezidentské volby. Podle serveru nechce Merkelová v žádném případě
dopustit, aby bylo použití těchto technologií možné během německých
federálních voleb v příštím roce.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Izrael si od USA koupí dalších 17 stíhaček páté generace

Izraelští ministři rozhodli zvýšit počet stíhaček páté generace F-35
na 50, jež budou ve výzbroji letectva této země. Schválili nákup
dodatečných 17 těchto letadel, informovala tisková služba vlády.

Izrael počítá s tím, že už v prosinci dostane první dva stroje F-35,
které se stanou prvními letouny páté generace na Blízkém východě.

Izraelští generálové dříve hovořili o tom, že spoléhají na to, že
dostanou 75 letadel F-35 a kromě základní verze stíhačky jednají i o
modelu F-35B se schopností krátkého vzletu a vertikálního přistání.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Nechte mě domluvit! Jdou po mně! Vitásková se rozjela v ČT

Ve čtvrtečním Interview ČT24 vysvětlovala, jak to bude dál s cenami
elektřiny. Prohlašovala, že nový tarifní systém, který premiér Bohuslav
Sobotka (ČSSD) tolik kritizuje, vznikl na základě požadavků jeho vlády.
Byl to matematický model, který v listopadu Vitásková zablokovala. V
Interview ČT ale také důrazně žádala moderátorku, aby jí dala prostor k
vysvětlování.

Platby za elektřinu podle velikosti jističe připravil tým, jehož členy
byli i zástupci ministerstva průmyslu. Takže vláda věděla, co se chystá.
V tuto chvíli už je ale vše jinak. ERÚ návrh přepracuje po konzultaci s
veřejností a uvede ho v život nejdříve za dva roky. „Já jsem vycházela
z podmínek, které stanovila vláda,“ prohlásila Vitásková před kamerou.
Chystané platby podle jističe tedy jdou podle dámy za vládou.

V jednu chvíli se velmi rozohnila na redaktorku České televize. „Paní
redaktorko, nechte mě to vysvětlit, vy mě vůbec nenecháte domluvit,“
rozzlobila se na redaktorku, která se ptala, jak je možné, že ještě v
lednu loňského roku ERÚ za novým tarifním systémem stál, ale v listopadu
se vše změnilo. Vitásková prý věřila svému týmu, ale prověřila si
konečnou verzi nových tarifů a nakonec celý tým odvolala.

Potřebujeme modernizovat, a to nebude levné

„Tento model byl matematický model, který odrážel požadavky vlády... Ale
nakonec jsem se postavila proti realizačnímu týmu a v listopadu jsem to
odmítla podepsat,“ řekla. Spustila proto konzultační proces s veřejností
o tom, jak to bude s cenami elektřiny dál. „Chci konzultovat s občany,
jaké dopady na ně může nový tarifní systém mít. A pokud se ukáže, že
ty dopady budou vysoké, tak se bude muset systém částečně změnit,“
doplnila dáma.

Systém se musí změnit, protože v něm přibývají aktivní jednotky, které
si vyrábějí elektřinu sami. Proto je třeba zmodernizovat celou
distribuční síť, což nebude zadarmo. Moderní technologie k nám ale
dorazí dříve či později a my na to musíme být připraveni. Je třeba
zavést nová měřidla a tak podobně.

Jdou po mně

Moderátorka se také ptala, zda současná aktivita Vitáskové nesouvisí s
tím, že byla nedávno nepravomocně odsouzena na osm a půl roku. Teď se
chystá na cesty do krajů, kde bude vysvětlovat roli a počínání ERÚ.
Podle Vitáskové debaty s občany absolutně nesouvisejí s jejím trestním
stíháním. „Jsem nevinná,“ uvedla jasně. Média a moji advokáti
říkají, že jde o politický proces,“ doplnila. Vitásková totiž stojí
proti solárním baronům, kterým pomohli politici, když schválili zákon o
podpoře obnovitelných zdrojů. „Tato podpora se nepovedla, má fatální
dopad na českou ekonomiku a české občany a na to jsem poukázala.“

Je přesvědčena, že se jí někdo chce zbavit, a dokonce se kvůli tomu
mění zákon.

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní


Question:
Sobotka věří v další spojenectví, zmínil i Trumpovu vazbu na ČR

Změnu v čele Spojených států bere česká vláda s respektem k voličům,
kteří demokraticky zvolili změnu, uvedl dnes premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD)
na Twitteru. Věří, že pod vedením nového prezidenta Donalda Trumpa budou
Spojené státy dál spolehlivým partnerem a spojencem České republiky.

„Respektujme to a berme pragmaticky. (Donald) Trump, na rozdíl od některých
předchůdců, alespoň ví, kde leží Česko,“ napsal Sobotka. V kampani
podle premiéra Trump vsadil na agresivní populismus a shromáždil protestní
hlasy zprava i zleva. Nyní bude pro něj nejtěžší překonat vzniklé
rozdělení americké společnosti, míní Sobotka. V poznámce o Trumpově
vztahu k ČR poukázal premiér na první Trumpovu manželku Ivanu, která
pochází ze Zlína. Ministr vnitra a Sobotkův stranický kolega Milan Chovanec
v této souvislosti novinářům řekl, že je kvůli tomu možné čekat i
návštěvu Trumpa v ČR. „Má i vazby k České republice a doufám, že ho
jednou uvidíme v ČR díky jeho dceři a. bývalé manželce,“ uvedl. „Gratuluji
nově zvolenému prezidentovi Trumpovi a věřím, že pod jeho vedením budou
USA nadále spolehlivým partnerem a spojencem,“ zněla první Sobotkova
reakce na výsledek voleb, kterou poslal ze sněmovní schůze. Dolní
parlamentní komoru několik desítek minut předtím navštívil americký
velvyslanec v České republice Andrew Schapiro. Ujišťoval, že nová
americká administrativa nebude nic měnit v pohledu na Severoatlantickou
alianci ani na vztahu k Česku. Podle ministra zahraničí Lubomíra Zaorálka
Trump „přináší nové pohledy a začíná nová etapa česko-amerických
vztahů“. Černínský palác v prohlášení uvedl, že je připraven s novou
administrativou pokračovat v těsné spolupráci. Věří, že v duchu
strategického partnerství budou obě země pokračovat v dialogu o českém
příspěvku v boji proti mezinárodnímu terorismu a českém zastupování USA
v Sýrii. relatedarticles title="Psali jsme:" articles="461999,461977,461974,461970"
/}

Choices:
- neutrální
- negativní
- pozitivní