Question:
Migranty prostě přijmete, podepíšeme to za vás. Brusel prý plánuje podpis
dokumentu, který nám znemožní bránit hranice

Ekonom a publicista Martin Kunštek upozorňuje čtenáře ParlamentníchListů.cz
na dokument, který připravuje OSN a na jehož základě by vznikla povinnost
umožnit migrantům přístup do České republiky. Naše země coby členský
stát EU sama dokument nepodepíše – učiní to za ni Evropská unie jako
celek. A jak Kunštek upozorňuje: Právo EU, stejně jako dohody, které ona
podepisuje, je nadřazeno právu českému. Polsko a Maďarsko se již proti
věci ohradily.

Ve strukturách Organizace spojených národů (OSN) se horečně pracuje na
mezinárodní úmluvě, která má potenciál definitivně zničit EU. Jmenuje
se Globální kompakt o migraci a v příštím roce by ji mělo projednávat
Valné shromáždění OSN.

Podle tohoto dokumentu by se státy, které jej podepíší a ratifikují, měly
zcela vzdát kontroly vlastních státních hranic. Na migraci má vzniknout
právo z kategorie lidských práv. Organizování migrace by z rukou státních
orgánů – a v případě ilegální migrace různých mafií – mělo
přejít na Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) a na
nevládní neziskové organizace.

Pro většinu zemí světa to bude další štos potištěného papíru. Právo,
které je sice někde zakotvené, ale prakticky jej nelze vymáhat, protože
neexistuje orgán, který by stát mohl postihovat za neplnění závazků z
úmluvy. Výjimkou mají být státy EU. Evropská komise se chystá Kompakt
podepsat jménem EU. Jako akt společné zahraniční a bezpečnostní politiky
EU. Tím by se Kompakt měl stát závazným pro členské státy EU a jeho
neplnění by podle představ Evropské komise mělo být sankcionovatelné
Evropským soudním dvorem.

Nesouhlas na úrovni Výboru stálých zástupců už deklarovaly Polsko a
Maďarsko. Reálně však hrozí, že Komise jejich názor v Radě obejde a
signování Kompaktu prohlásí za akt třeba v rámci celní unie, kde má nad
členskými státy svrchovanou pravomoc. Tedy stejnou metodou jako použila při
jednání o smlouvách CETA a TTIP.

Mezinárodních úmluv je jako stromů v lese. Mezinárodní právo se vyvíjí
tisíce let. Nejstarší známou mezinárodní smlouvou je mírová smlouva mezi
egyptským faraonem Ramsesem II. a chetitským králem Chattušilišem III. Byla
uzavřena po krvavé nerozhodné bitvě u Kadešeroku v roce 1270 před naším
letopočtem. Je vytesaná v plném znění do stěn několika chrámů – mimo
jiné v Karnaku a v Abu Simbelu. Dodržována byla více než pět století.
Prakticky až do zániku Chetitské říše.

Od té doby vznikly mezi státy stovky tisíc mezinárodních smluv. Knihovna
Kongresu USA jich eviduje jako platných více než 21 tisíc. V české
parlamentní knihovně zabírají v policích celou jednu stěnu. Lze mezi nimi
najít dokumenty nejrůznějšího ražení. Od takových, za jejichž
nedodržování se stát může dostat až do stavu mezinárodní izolace. Jako
je třeba Smlouva o nešíření jaderných zbraní a mírovém využití
atomové energie. Na návrh Mezinárodní agentury pro atomovou energii může
Rada bezpečnosti OSN za její porušování na stát uvalit embargo
zakazující v krajním případě veškeré obchodní styky. Nebo dokonce
zavést námořní, leteckou a pozemní blokádu.

Na opačné straně spektra lze nalézt stovky smluv typu Rámcová úmluva o
změně klimatu. Státy se v ní sice zavázaly k různým opatřením v rámci
boje proti „globálnímu oteplování“. Právní síla tohoto dokumentu je
však na stejné úrovni jako „dopis tetě“. Neexistuje žádný orgán,
který by státy mohl za neplnění úmluvy postihovat.

Podobné je to s většinou mezinárodních úmluv. Jen v oblasti pracovního
práva jich ČR na půdě Mezinárodní organizace práce (ILO) podepsala 182.
Nebo je převzala po bývalém Československu. Většina z nich byla
ratifikována. A většinu z nich také Česko dobrovolně dodržuje.

V Listině základních práv a svobod máme zakotven zákaz nucených prací,
který upravuje úmluva ILO č. 105. Ve vnitrostátních zákonech máme
zakotveny takové věci jako je zákaz dětské práce nebo nárok na dovolenou.
Od některých úmluv náš stát dokonce beztrestně odstoupil. Příkladem
může být Úmluva ILO č. 45 o zákazu práce žen v dolech, kterou ČR musela
vypovědět proto, aby vyhověla požadavkům EU v oblasti rovnosti pohlaví. A
aby těch paradoxů nebylo málo, tak vypovězení této úmluvy v české
Sněmovně „zpravodajoval“ jako poslanec bývalý hornický odborový
předák Cyril Zapletal (ČSSD).

Stejně beztrestně porušuje ČR dlouhá léta i Úmluvu ILO č. 102 o
minimálních standardech sociálního zabezpečení. Podle ní by měl stát
zajistit, aby průměrná výše vyplácených starobních důchodů neklesla
pod úroveň 50 % průměrné mzdy v národním hospodářství. Pod tuto
úroveň se české starobní důchody dostaly poprvé v roce 2004, kdy byl
ministrem práce a sociálních věcí bývalý odborář Zdeněk Škromach (ČSSD).
A jsou pod ní dodnes. Mezinárodní organizace práce může tuto skutečnost
pouze konstatovat na výroční Konferenci práce a v závěrečné hodnotící
zprávě na tuto skutečnost upozornit naši vládu – která o tom ale ví i
bez toho. Tím to však „hasne“. Žádné sankce za to ČR nehrozí.

Neexistuje totiž žádnou soud nebo jiný mezinárodní orgán, který by
takové sankce mohl státům ukládat. A úmluvy ILO nejsou součástí práva
EU, takže ani před Evropským soudním dvorem se jich občan nemůže
dovolávat. Evropská unie totiž není smluvní stranou těchto mnoho let
platných úmluv. Ačkoliv v případě jiných se do toho „o překot hrne“
v rámci tzv. společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Pod kterou
někdy zcela zahrnuje s tématem bezpečnosti a zahraniční politiky zcela
nesouvisející věci. Jako je třeba Rámcová úmluva o kontrole tabáku,
která byla sjednána na půdě Světové zdravotnické organizace (WHO).

S úmluvami – včetně těch v oblasti lidských práv – si většina
států světa v praxi „hlavu příliš neláme“

Zá základní lidskoprávní dokumenty jsou považovány Všeobecná deklarace
lidských práv a mezinárodní pakty O občanských a politických právech a O
hospodářských, sociálních a kulturních právech. Všeobecná deklarace
lidských práv byla vyhlášena Valným shromážděním OSN v roce 1948. Na ni
navazující mezinárodní pakty byly sjednány rovněž na půdě OSN a byly
vyhlášeny Valným shromážděním OSN v roce 1966. Všechny tehdejší
členské státy OSN se v nich zavázaly k ochraně lidských práv, které jsou
v paktech zakotveny. A pak s tím nakládaly každý podle svého uvážení.
Tak se například Saúdská Arábie zavázala k zákazu diskriminace žen, což
v praxi uplatňuje tak, že ženám je v této zemi mimo jiné zakázáno
řídit auto. Bývalá ČSSR se formálně přihlásila k právu na svobodné
sdružování občanů. V praxi je uplatňovala tak, že sdružovat se občan
mohl pouze ve stranách Národní fronty nebo povolených zájmových
organizacích jako Svazarm – ne každý byl ovšem přijat. Kdo se sdružoval
jinak, často skončil ve vězení. Ani Saúdské Arábii, ani ČSSR se za to
nikdy nic nestalo. Maximálně se staly předmětem kritiky Výboru OSN pro
lidská práva, kterému později obě země předsedaly a využily toho ke
kritice jiných zemí.

Žádné sankce ani pokuty se však nekonaly. Nikdo k jejich uvalení na
členské státy za porušování paktů není zmocněn. Mezinárodní embargo
totiž na stát podle Charty OSN může uvalit pouze Rada bezpečnosti. Ale
pouze v případech, kdy stát svým konáním ohrožuje světový mír – tedy
jiné země. Do vnitřních poměrů zemí ani k dodržování lidských práv v
nich ani Radě bezpečnosti nic není a nemá pravomoc je posuzovat. OSN si
kromě ní zřídila ještě Mezinárodní soudní dvůr se sídlem v Haagu,
který je příslušný řešit spory mezi státy. Při svém rozhodování
vychází s mezinárodních smluv, jimiž jsou vázány státy, které jí
předložily k posouzení spor. Takto byl posuzován např. spor mezi
Československem a Maďarskem o vodní dílo Gabčíkovo–Nagymaros. Ani ten
však nemá pravomoc nutit státy k dodržování úmluv v oblasti lidských
práv. A natož je za jejich nedodržování sankcionovat. Takže Všeobecná
deklarace i oba pakty ve většině zemí světa skončily jako jedna z mnoha
právních knih v knihovně. Občan si je sice mohl přečíst, ale jinak si s
nimi vládní představitelé mohli tapetovat nebo něco vytřít.

Dvě skupiny evropských zemí si na sebe upletly bič v podobě nadnárodních
soudů

Země sdružené v rámci Rady Evropy a členské státy EU. Jedině tyto dvě
skupiny (původně západoevropských) států si na sebe dobrovolně upletly
bič v podobě nadnárodních soudů, které jsou oprávněny postihovat státy
za nedodržování lidských práv.

Jako první vznikl v rámci Rady Evropy v roce 1959 Evropský soud pro lidská
práva (ESLP) se sídlem ve Štrasburku. K tomu aby mohl členské státy Rady
Evropy soudit za porušování lidských práv jejich občanů, však Rada
Evropy nevzala za závazné právo dokumenty OSN, ale sepsala si v roce 1950
vlastní Evropskou úmluvu o ochraně lidských práv a svobod. Ta většinu
práv ze Všeobecné deklarace převzala a některá z nich dále rozpracovala.
Ale hlavně v Evropské úmluvě tomuto soudu svěřila soudní pravomoc nad
státy. Ovšem výhradně v případě této Úmluvy a ničeho jiného. Občané
členských států Rady Evropy, do níž v roce 1991 vstoupilo i
Československo a ostatní bývalé „socialistické“ země, se tak před
tímto soudem mohou soudit se svým státem. Případně s jiným členským
státem.Tento soud může závazně zrušit rozsudek členského státu a určit
vnitrostátnímu soudu, jak má rozhodnout. Jako svého druhu symbolickou sankci
může státu uložit zaplacení nákladů řízení. Nemůže však dávat
pokuty.

Druhým případem nadnárodního soudu, u něhož se může se státem soudit
občan nebo firma, je Evropský soudní dvůr (ESD) se sídlem v Lucemburku. Jde
o soudní orgán dnešní EU, který ale vznikl ještě v rámci jejího
předchůdce Evropských společenství (ES). Původně měl sloužit jako
soudní orgán pro spory o dodržování směrnic a nařízení ES/EU mezi
Evropskou komisí a členskými státy. Svojí rozhodovací praxí si však sám
uchopil pravomoc soudit pře mezi občanem (firmou) a členským státem ve
věcech, které jsou upraveny komunitárním právem. Státy se této praxi z
počátku nijak nebránily. A později ji daly právní rámec v rámci
Maastrichtké revize Smlouvy o zřízení ES. Lisabonskou smlouvou byla role ESD
ještě více posílena. Soud dostal pravomoci i v oblasti lidskoprávní v
rámci zvláštní Listiny základních práv EU. Ale hlavně dostal pravomoc,
jakou mají ve federálních státech ústavní soudy - rozsuzovat kompetenční
spory mezi členskými státy a evropskými orgány (např. Komisí). Tento soud
může dokonce rušit části vnitrostátních zákonů a může státům
ukládat pokuty.Jeho moc je prakticky s ničím na světě nesrovnatelná. Ani v
ČR tolik obávané rozhodčí soudy ad hoc podle mezistátních smluv o
vzájemné ochraně investic nemají takovou moc. Formálně jsou sice ve
smlouvách zakotveny k řešení sporů mezi firmami a státem. K tomu, aby
arbitrážní tribunál mohl být vůbec ustaven, a podle smlouvy soudit, však
stát musí zvláštní doložkou souhlasit s jeho ustavením a souzením
příslušného případu. Jako např. v cause DiagHuman, kde příslušnou
smluvní doložku podepsal ministr zdravotnictví Jan Stráský (ODS). Kdyby ji
nepodepsal, tak by se firma Josefa Štávy musela obrátiti na vnitrostátní
český soud. A kdo ví, jak by dopadla. Pokud stát nesouhlasí s řešením
sporu arbitráží, tak má firma i při smlouvě o ochraně investic pouze
jedinou možnost. Žádat svoji mateřskou zemi, aby proti dotyčnému státu
uplatnila odvetná opatření na principu vzájemnosti. Tedy podobně poškodila
nějakou firmu z druhé smluvní země. Do čehož se většině států
málokdy chce. Děje se tak výhradně mezi velmocemi a jen v
nejvýznamnějších politicky motivovaných kauzách.

V naší Ústavě máme zakotvenu nadřazenost práva EU

Právě v síle pravomocí ESD se skrývá nebezpečí situace, kdyby Evropská
komise jménem EU Kompakt podepsala. Jak bylo vysvětleno výše, tak ze
samotného Kompaktu jakožto úmluvy OSN bychom si celkem nic nemuseli dělat.
Stejně jako si USA dlouho nic nedělali ani z Všeobecné deklarace ani obou
paktů, které zakazovaly rasovou diskriminaci. Žádný americký černoch se
na ně u vnitrostátního ani federálního soudu nemohl odvolávat. Ústava USA,
stejně jako třeba Švýcarska, totiž zakotvují nadřazenost domácího
práva nad mezinárodními závazky. V jejich případě je možné
mezinárodní smlouvu ratifikovat pouze v případě, kdy je v souladu s
Ústavou. U nás a v členských státe EU to je obráceně. V naší Ústavě
máme zakotvenu nadřazenost práva EU a ratifikovaných mezinárodních smluv
nad domácími právními předpisy. Dovolávat se jich lze jak u našich soudů,
tak i u ESD a ESLP. Pokud vlády členských zemí Evropské komisi nezabrání
podepsat Kompakt jménem EU, tak se z něj stane součást komunitárního
práva. Pokutami by pak mohl být postihován členských stát, který by
neumožnil volný příchod imigrantů do své země, který by neziskovým
organizacím neumožnil libovolně dovážet na objednávku firem i statisíce
či miliony „gastarbeitrů“ z Afriky nebo z Asie. Nebo, který by jakkoli
bránil své hranice proti „migrační tsunami“.

Polsko a Maďarsko již na úrovni Výboru stálých zástupců oznámily, že
nehodlají souhlasit s tím, aby Komise podepsala Kompakt jménem EU v rámci
společné zahraniční a bezpečnostní politiky. Vzhledem k tomu, že i podle
Lisabonské smlouvy je v oblasti společné zahraniční a bezpečnostní
politiky třeba jednomyslného souhlasu (platí právo veta kteréhokoli státu),
tak by se mohlo zdát, že nic nehrozí. Zdaleka však není vyhráno. Jako již
mnohokrát v minulosti se totiž může stát, že Komise si svévolně
přeřadí toto téma „jakoby“ do jiné gesce. Může ji prohlásit za
společnou celní politiku a nechat souhlas odhlasovat v radě ministrů pro
zahraniční obchod, kde se hlasuje pouze kvalifikovanou většinou (neplatí
zde právo veta). Nedávno se to stalo v případě směrnice o zbraních. Podle
všech právních zásad jde o záležitost z oblasti vnitra a spravedlnosti,
kde v Radě platí zásada jednomyslnosti. Komise však věděla, že tam by jí
směrnice nikdy neprošla, a proto ji rovnou předložila ke schválení do Rady
pro vnitřní trh, kde se hlasuje kvalifikovanou většinou. Problémem je, že
Evropský parlament (EP) reálně ovládají proimigrační skupiny poslanců.
Na něj tedy nelze spoléhat, že by ratifikaci Kompaktu zamítl. I když by
tím půl miliardy občanů EU vydal všanc tomu, že budou ve svých zemích
„přečísleni“ miliardou příchozích a Afriky a Asie. Že se tedy ve
svých domovech stanou etnickými menšinami. A že časem komunitární právo
bude nahrazeno islámským právem šaría.

Plénu Evropského parlamentu bude předložen návrh revize Dublinských dohod

O tom, že jak je toto nebezpečí je reálné se budeme moci přesvědčit už
v listopadu. Na plénum Evropského parlamentu půjde návrh revize Dublinských
dohod, který by podle návrhu Komise měl zakotvit trvalé přerozdělování
imigrantů. I do zemí, které je nechtějí. A to dokonce pod finančními
sankcemi strhávanými z evropských dotací. Komise ostatně plánuje, že v
případě schválení této směrnice a následně i Kompaktu, by na imigranty
měla jít větší část peněz, které jsou dnes v rámci strukturálních
fondů využívány východoevropskými zeměmi na budování infrastruktury.
Když vezmeme v úvahu, že se sníží množství peněz pro východní země,
a nynější „odmítači“ imigrantů ze zemí V4 by za nepřijímání
imigrantů mohli být pokutováni, tak se rychle může stát, že z
dosavadních čistých příjemců evropských peněz se Česko, Slovensko,
Polsko a Maďarsko mohou stát čistými plátci. V této pozici je dnes již
Rakousko, v němž je nejvíce imigrantů v přepočtu na obyvatele. Tento stav
– kombinace obou faktorů – vyvolal dramatickou změnu směřování zeměv
nedávných volbách. Nová vláda lidovců a svobodných na čele s kancléřem
Sebastianem Kurzem (ÖVP) již nehodlá být k imigrantům vstřícná tak, jako
předchozí velká koalice lidovců a sociálních demokratů. Na „východě“
tak vzniká docela velký blok, který když bude přehlasován nebo
procedurálně podveden, tak může nakročit k další vlně odchodů z EU.
Může si prostě říci, že členství v EU již přináší více nevýhod
než výhod. EXIT pěti zemí, stejně jako samotný BREXIT, sice nemusí
znamenat konec EU. Může to však být začátek jejího konce. Příklady
táhnou.

Že si toto riziko uvědomují i „elity“ na proimigračním „Západě“,
o tom svědčí i výrok lucemburského ministra zahraničí Jeana Asselborna,
jenž byl mnoho let místopředsedou vlády, kterou řídil dnešní předseda
Evropské komise Jean-Claude Juncker. V minulém týdnu prohlásil, že ten, kdo
odmítá imigranty, rozbíjí EU. To dosvědčuje zvrácené myšlení
západoevropských „elit“. Od nás by měla zaznít odpověď, že naopak
urputná snaha imigranty nám sem „nacpat“ může být tím faktorem, který
EU zničí.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Premiér Sobotka: Jsme připraveni vést s Čínou dialog o lidských právech

Premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD) s čínským prezidentem Si Ťin-pchingem
mluvil v Praze o rozvoji vzájemného obchodu a investic. Debatovali také o
spolupráci v průmyslu, technologiích, cestovním ruchu i ve zdravotnictví.
Diskutovali ale rovněž o dialogu o lidských právech, uvedl ve zprávě o
obsahu dnešní schůzky mluvčí vlády Martin Ayrer. Zprávu o tom přinesla
ČTK.

„Pro harmonický rozvoj jakékoli společnosti jsou jedním ze základních
předpokladů úcta k lidským právům a základním svobodám a jejich ochrana.
Za velmi důležitý a užitečný nástroj pro sdílení zkušeností a
komunikaci v těchto otázkách považuji lidskoprávní dialog mezi Čínou a
Evropskou unií. Jako Česká republika jsme připraveni vést s Čínou také
bilaterální dialog o lidských právech,“ uvedl během jednání Sobotka.

Reakci čínského prezidenta, jehož země je právě kvůli nedostatečnému
respektu k lidským právům kritizována, zpráva mluvčího neuvádí.

Předmětem jednání byla také bilaterální spolupráce v rámci iniciativy
Hedvábná stezka. „V této věci chceme pokračovat v přípravě
konkrétních projektů a podpořit české exportéry v pronikání na
čínský trh,“ uvedl podle mluvčího premiér.

Předseda vlády připomenul, že v posledních dvou letech se zvýšil jak
objem čínských investic v Česku, tak počet čínských turistů v ČR. Jen
loni jich přijelo 285 000, což je oproti roku 2014 nárůst o 35 procent.
Přispělo k tomu přímé letecké spojení mezi Prahou a Pekingem, na které
letos naváže přímá linka z české metropole do Šanghaje.

Jednou z oblastí, kde chtějí Číňané investovat, je Jihomoravský kraj

Rozvoj zaznamenala také česko-čínská finanční spolupráce. V Praze byla
otevřena pobočka Bank of China, v delegaci čínského prezidenta byly
zastoupeny další významné čínské banky, které „mají vesměs zájem o
investice a aktivity v ČR“. „Naše země se tak pro Čínu postupně
stává významným středoevropským dopravním a finančním centrem,“
podotkl premiér Sobotka.

Jednou z oblastí, kde chtějí Číňané investovat, je Jihomoravský kraj.
Jeho hejtman Michal Hašek (ČSSD) dnes v Praze podepsal dva dokumenty. Jedním
byla rámcová dohoda mezi krajem a bankou China Development Bank Corporation,
která vymezí 200 milionů eur (asi 5,4 miliardy korun) na investice do
infrastruktury na jižní Moravě. Peníze nejsou půjčkou banky kraji, ale
jsou vyčleněné jak na krajské, tak soukromé projekty, přičemž banka po
dohodě s příjemcem určí, zda mu ona nebo její klient peníze poskytne
úvěrem, investicí nebo jinou formou. Druhý dokument Hašek podepsal jako
předseda Vinařského fondu ČR s čínským importérem vína Beijing Ershang
Group a týká se podpory exportu českého vína do Číny. „Pilotně jde o
odběr českého a moravského vína asi za 100 milionů korun,“ dodal Hašek.

Společně se Sobotkou se setkání zúčastnili také vicepremiér Andrej
Babiš, ministryně pro místní rozvoj Karla Šlechtová, ministr dopravy Dan
Ťok (všichni ANO). Přítomni byli rovněž ministr zahraničí Lubomír
Zaorálek, ministr zdravotnictví Svatopluk Němeček, ministr průmyslu a
obchodu Jan Mládek (všichni ČSSD) a státní tajemník pro evropské
záležitosti Tomáš Prouza.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Lukašenko má za to, že Bělorusy „rozmazlil“

Běloruský prezident Alexandr Lukašenko je toho názoru, že občany své
země péčí o jejich zájmy poněkud „rozmazlil“.

„Musím říct naprosto otevřeně, že jsme naše lidi tak trochu rozmazlili.
Jsem lidový prezident, kdo mě podporoval? Především prostí lidé a byl
jsem jim velice zavázán, bránil jsem je, aby jim nikdo neublížil. Jaká
lidská práva? Hlavním ombudsmanem v Bělorusku je prezident, nikdy nikomu
nedovolím, aby se s člověkem zacházelo nespravedlivě," řekl Lukašenko na
čtvrteční tiskové konferenci v Minsku ruským médiím. A zdůraznil, že
zájmy prostého člověka jsou pro celou mocenskou vertikálu v Bělorusku
hlavní prioritou.

„Bělorus je dnes schopen vydělat si na kus chleba, musí sebou ale trochu
hnout," řekl Lukašenko a vyzval k rozvoji soukromého podnikání. Podle jeho
slov úřady soukromé podnikání podporují, a různé „firmičky" a
farmářská hospodářství mohou počítat s jejich podporou.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Kongresman obvinil Hillary Clintonovou z velezrady

Tím, že užívala osobního poštovního serveru pro služební korespondenci
v době, kdy byla ministryní zahraničí, spáchala kandidátka na prezidenta
USA za Demokratickou stranu Hillary Clintonová velezradu, prohlásil předseda
výboru pro vnitřní bezpečnost sněmovny reprezentantů Kongresu USA Michael
McCall ve vysílání televize Fox News.

Uvedl slova ředitele FBI Jamese Comeyho, který usoudil, že nepřátelské
země získaly pravděpodobně přístup k osobnímu serveru Clintonové. Podle
názoru McCalla ohrožuje to zemi a její občany. A nedá se to označit jinak,
než za velezradu.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Vatikánské rádio přineslo svědectví o Sýrii. Západ bude rozčilen

Nenechte se klamat mediálními lžemi a manipulacemi, vyzývá z rozbouřené
Sýrie belgický premonstrátský kněz Daniel Maes. To, co se ve skutečnosti
děje v této blízkovýchodní zemi, nemá dle něho s mediální realitou
pranic společného.

Maes přicházel dle vlastních slov před šesti lety do Sýrie s mnoha
předsudky a podezřeními. Kontakt s místními obyvateli v něm však
způsobil kulturní šok. Kněz na jednu stranu přiznává, že individuální
a politické svobody nebyly v Sýrii příliš rozvinuté, tento nedostatek ale
vrchovatě vyvážilo harmonické soužití mnoha náboženských obcí a etnik
či nulová zločinnost.

„Země nebyla zadlužená a nebyl tu žádný bezdomovec. Naopak, byly zde
přijaty stovky tisíc uprchlíků z okolních zemí a bylo o ně postaráno
stejně jako o zdejší občany. Každodenní život byl navíc velice
ekonomicky úsporný, potraviny laciné. Školy, univerzity a nemocnice byly
zadarmo i pro nás cizince patřící k syrské mnišské komunitě, jak jsme
sami zakusili,“ vyzdvihl rovněž Maes.

Tuto idylku ale násilně přetnula občanská válka, kterou dle belgického
kněze rozdmýchali cizinci, nikoliv Syřané. „Na vlastní oči jsme viděli,
jak cizinci (nikoli Syřané) organizovali manifestace, které byly filmovány
katarskou televizí Al-Jazeera a potom vysílány. do celého světa s
falešným výkladem, že se syrský lid bouří proti diktatuře,“ uvedl Maes,
který oceňuje, že v nastalém chaosu se vláda rozhodla, že nebude chránit
svá ropná ložiska v poušti, a její absolutní prioritou se stala ochrana
obyvatelstva.

Slova chvály má také kněz pro Rusy, jejichž vojenské angažmá Sýrii prý
potřelo všechny typy teroristických skupin. Maes nicméně upozorňuje, že
tisíce zahraničních, ozbrojených, vycvičených a placených džihádistů
nadále přicházejí do Sýrie, aby se znovu pokusili zlomit „houževnatý
odpor národa“.

Celý článek ZDE

Kněz se proto obrací na belgického ministra zahraničí Didiera Reynderse s
prosbou, aby se nenechal klamat mediálními lžemi a manipulacemi a naopak
odvážně uznal to, co se v Sýrii skutečně děje. A postavil se proti
případné zahraniční intervenci v zemi, protože Sýrie je suverénní země,
která má legitimní vládu a prezidenta legitimně zvoleného drtivou
většinou lidu a různými jeho náboženskými a etnickými složkami.

„Chcete uvrhnout celý národ do beznadějné bídy jenom proto, že zde
supervelmoci chtějí postavit ropovod, zmocnit se ropy, zemního plynu a
dalšího přírodního bohatství a dobýt syrské území kvůli jeho
výhodné strategické pozici?“ obrací se Maes na belgického člena vlády.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Slimáci, řekl o muslimech veterán a politik. Dostal za uši, ale znovu
hovoří: Za „slimáky“ dostávám podporu. A to s těmi dětmi v Teplicích...

ROZHOVOR „Nikdo již dnes nemůže říci, že islám nesouvisí s terorismem.
Jestliže přestaneme vnímat a udržovat naše tradice, ztratíme kus sami sebe,“
tvrdí místostarosta Bohunic Milan Hrdlička (ČSSD). Pospolitost muslimů je
podle něj založena na jejich víře, která je všechny neprostupně stmeluje.
Zároveň však odsoudil xenofobní výroky směrem k žákům školy v
Teplicích, protože děti se nejen nemohou bránit, ale nemohu ani za naše
konflikty. V rozhovoru pro ParlamentníListy.cz zdůraznil, že v prvé řadě
musí být Česká republika sama sebou a tak i vystupovat. Není vhodné mluvit
o příklonu k Západu, či Východu, protože Západ nás obětoval Hitlerovi a
Východ nás zase čtyřicet let okupoval.

Sloužil jste jako pyrotechnik při zahraničních misích. Jak vnímáte
strašení islámem a teroristy? Jsou obavy odůvodněné, nebo přehnané?

Slovo strašení dle mého názoru v této otázce není dostatečně přesné.
Strašit můžete děti, třeba čertem nebo domácím vězením, ale pro
dospělé bych viděl výstižnější slovo, a to vzbuzovat obavy. Z mého
pohledu, a to jsem již několikrát uvedl, jedná se především o obavy z
budoucího možného nebezpečí v rámci nekontrolovatelné migrace, s níž
souvisí i islám a terorismus. Nikdo již dnes nemůže říci, že islám
nesouvisí s terorismem, protože to vidíme a slyšíme dennodenně v médiích.
Je jen otázkou času, kdy těmto negativním projevům budeme muset čelit i my
a zda na ně budeme připraveni. Nicméně v krátkosti, při pohledu
například do Francie, Německa či USA a na probíhající teroristické
útoky zde jsou obavy odůvodněné a nepřehnané.

Někteří politici na postoji proti migrantům a islámu postavili kampaň jako
například Tomio Okamura. Jak vnímáte, že nejen u nás, ale i v Evropě
stoupá obliba radikálnějších hnutí a politických stran, které jsou
zásadně proti migrantům, kvótám, Evropské unii a podobně?

Politici se již od pradávna z principu stylizovali do role ochránců. Je to
podstata získávání politické podpory. Někdo bude slibovat zvýšení
důchodů, jiný zvýšení platů nebo třeba podporu rodin. No a jiní se
zaměří na migraci a terorismus. Je zde společenská poptávka po hnutí,
které svými projevy nabízí ochranu před hrozícím nebezpečím.

V minulém rozhovoru pro ParlamentníListy.cz jste řekl: „Necítím ani tak
ohrožení v bezpečnosti, ale ohrožení naší kultury a zvyklostí.“ Jak
velkým dílem si za tuto situaci můžeme sami? Dbáme na udržování našich
kulturních tradic, nebo svými postoji pomalu ztrácíme pospolitost, která je
například u muslimů tolik silná?

Ohrožení bezpečnosti a ohrožení našich kulturních tradic a zvyklostí
jdou ruku v ruce. Tradice, jež se dochovaly a předávají se z pokolení na
pokolení. Jestliže přestaneme tyto tradice vnímat a udržovat, ztratíme kus
sami sebe. Před druhou světovou válkou si spousta lidí také nedovedla
představit, že Německo po debaklu v první světové válce bude schopno
znovu rozpoutat válku, a přece se tak stalo. Já doufám, že ty miliony
padlých vojáků a civilistů nebyly zbytečné a že právě tato historie
nás přiměje k ostražitosti. Pospolitost muslimů je založena na jejich
víře, která je všechny neprostupně stmeluje a islám říká, že ti, co
nevěří v Alláhova, posléze v Mohamedova slova, jsou „Káfiři“, a to je
zbytek nemuslimského světa.

Opět se hovoří o orientaci naší země „na Východ“ nebo „na Západ“.
Příznivci Evropské unie se děsí referenda, které by dle ANO nemělo
postihnout otázku setrvání v Evropské unii, ale nemusí to být konečný
postoj. Okamura či KSČM se tomu vůbec nebrání. Jaký je váš názor? Tak,
jako jsme v referendu hlasovali o vstupu do Evropské unie, měli bychom nyní
hlasovat o setrvání? A kdo má o tom spíše rozhodovat, politici, nebo
občané?

Jestli východ, nebo západ je jedno. Z historie máme s oběma stranami stejné
zkušenosti, a to nepříliš valné. Západ nás obětoval Hitlerovi a Východ
nás zase čtyřicet let okupoval. V prvé řadě musíme být sami sebou a tak
jednoznačně vystupovat. Představa, že pokud například Německu, Francii
či Britům bude v budoucnu ouvej, tak ještě přispěchají pomoci nám, je
zcela scestná. Je jasné, že každý stát musí nejdříve pomoci svým, a
až teprve potom ostatním. Proto musíme apelovat na to, abychom byli v
maximální míře obranyschopní, ale zároveň zůstali součástí Evropy.
Nevěřím, že se bude realizovat referendum o setrvání v Evropské unii. Je
to čistý populismus. Dejme si ruku na srdce a řekněme si narovinu, kde
bychom byli, pokud bychom do Evropské unie nevstoupili. Názor, že by nám
bylo mimo Evropskou unii lépe, je nesmyslný. Vezmeme-li si příklad z brexitu,
tak Britové již nyní pomalu začínají chápat, že udělali chybu. Co je
však pravdou, je skutečnost, že vedení Evropské unie je zkostnatělé a
byrokratické, a proto je jeho reforma nezbytná. Přestože pan Okamura či
KSČM se tomuto referendu nebrání, sami vědí, že by dopadlo ve prospěch
setrvání v Evropské unii. Avšak něco z volebního programu prosazovat musí
a toto je nyní aktuální věc. Máme zastupitelskou demokracii, proto by o
možném vyhlášení referenda o setrvání měli rozhodovat politici. Pokut by
se dohodli, že se referendum vyhlásí, poté samozřejmě rozhodnou občané
naší země.

Okamurova SPD, jejíž většina poslanců se pozitivně dívá na Vladimira
Putina, nejspíše obsadí funkci šéfa bezpečnostního výboru Sněmovny. Co
vy na to?

To, že se někteří poslanci SPD dívají pozitivně na Vladimira Putina,
ještě neznamená, že jsou to špatní politici. Na jejich souzení je
příliš brzo.

Četla jsem, že Rusku se i přes sankce vede ekonomicky celkem dobře. Navíc
tam na návštěvu míří Zeman s velkou delegací podnikatelů. Jak zpětně
hodnotíte konání Evropské unie a dalších států jako reakci na Ukrajinu
2014? Mají ještě sankce smysl?

Vezmu to od konce, sankce nikdy nikde nepřinesly nic pozitivního a v
konečném důsledku to odnesli obyčejní lidé. Dnešní přebytek zboží
nás nutí k prodeji. Pokud neprodáme my, prodá někdo jiný a my spláčeme
nad výdělkem. Hlavně, že budeme moci světu vytroubit, že jsme zavedli
sankce. Již nyní se ví, že některé firmy Evropské unie vyvážejejí
zboží do sousedních zemí Ruské federace, zde se jednoduše přebalí či
jen přeloží a putují do Ruska. Všichni to vědí včetně celého vedení
Evropské unie, ale hlavně, že dodržujeme ty neúčinné sankce. Lžeme si
tak trochu sami sobě a ještě se přesvědčujeme, že je ta lež vlastně
pravda. Ukrajině sankce nepomohou, Ukrajina potřebuje začít fungovat
především jako stát. Kam se poděla obilnice Evropy? Jejich rozsáhlé lány
leží ladem, nemají techniku ani osivo, aby mohli tyto plodiny pěstovat. My
jim budeme pomáhat sankcemi? Pomozme jim jinak, aby mohli začít znovu žít.
Ukrajinci milují svou zemi a jen neradi ji opouštějí, tak ať mají takové
podmínky, aby zde mohli důstojně žít a tvořit svou budoucnost. Prezident
je realista, on ví, že Rusko je silným hráčem ve světové politice a v
nejbližší době se stane i silným ekonomickým konkurentem nejen Evropě,
ale i světu.

Mluví se o tom, že Spojené státy a Rusko se blíží dohodě o vyřešení
války v Sýrii. Trump se setká s Putinem, pokud bude dohoda o Sýrii.
Součástí rusko-amerických jednání je ukončení občanské války,
mírové rozhovory i zajištění, aby se jejich armády nestřetly. Mají tato
jednání šanci na úspěch?

Sýrie je již skoro osvobozena od Islámského státu, záměrně uvádím
slovo skoro, protože Islámský stát zde přece jenom bude i do budoucna
působit, a to formou gerilových skupin, a může se stát, že některé
oblasti či města dobude zpět pod svoji nadvládu. Obě strany, jak Rusko, tak
USA, cítí, že přišla doba dohody. Je nanejvýš jasné, že pokud se
nedohodnou, krize bude pokračovat, a to převážně mezi Asadovým vojskem a
Kurdy. Navíc je tu otázka ropy. Tato problematika je tak rozvětvená, že ani
sami poradci obou zemí si s ní neví rady. Zde ukáže snad jen čas. OSN
nebude schopna vyjednat vůbec nic již z toho důvodu, že má problémy sama
se sebou.

Teroristé Islámského státu ztrácejí pozice v Iráku a Sýrii a prý se
hodlají přesouvat do Libye. Nezkomplikuje se tím situace ještě více? Co
může znamenat takový přesun IS do jiné země pro zahraničněpolitickou
situaci? Znamená to, že IS ztrácí půdu pod nohama a jeho fungování bude
složitější? Nebo se prostě jen přesune a bude pokračovat ve své
činnosti?

Přestože Islámský stát ztrácí pozice a vliv v Sýrii a Iráku, neznamená
to, že je poražen. Do Libye nemusí nic přesouvat, protože zde již jistě
působí a přeskupuje své síly. Přestože to tak nevypadá, jejich porážka
je vně Islámského státu přesně organizovaná. Přesun bude pro Islámský
stát především znamenat jejich opětné zformování, příprava taktiky a
opětovné převzetí moci v některé z blízkovýchodních zemí. Islámský
stát okusil kalifát a moc a jejich vrcholní představitelé se této moci
nebudou chtít vzdát, a proto jistě budou ve své činnosti i nadále
pokračovat.

Jak hodnotíte dosavadní působení prezidenta USA Donalda Trumpa? Co byste mu
vytkl a za co ho pochválil?

Někdo se narodí jako byznysmen, někdo jako politik. U Donalda Trumpa platí
to první. Nejsem v takovém postavení, abych mohl cokoli vyčítat prvnímu
muži tohoto světa, snad jen trochu pokory a lidskosti, protože ač se to
Trumpovi zdá, Spojené státy jistě nejsou pupkem světa.

Rozvrácená Sýrie se začíná vzpamatovávat z šestileté války, která za
sebou nechala škody za stamiliardy dolarů. Lukrativní kontrakty na obnovu
infrastruktury dostanou především spojenci Asadova režimu, tedy Rusové a
Íránci. Ruské firmy, jejichž žoldnéři v Sýrii bojují proti Islámskému
státu, dostaly v létě povolení na dobytých územích těžit ropu a zemní
plyn. Většinou to byly Spojené státy, které na územích těžily ropu a
rozvíjely své obchody. Co tomu říkáte?

Říká se, že kde teče ropa, tam je smrt, proto je tak černá. Osvobození
Sýrie provázelo mnoho smrti a lidského utrpení. Proto se tekutina musí
především využít k obnově země a neměli by na ní vydělávat ani
Rusové, ani Američané, ale jen a pouze syrský lid. Ostatní by měli jen
pomáhat zprovoznit rafinérie, těžební stroje a obnovit produkci. To, že se
někdo podílel na bojích v Sýrii, bylo jeho svobodné rozhodnutí a neměl by
si nyní nárokovat žádné výhody. Pokud se nyní tyto strany nedomluví, jak
potom mohou chtít, aby se dohodly znesvářené syrské národy?

Přirovnal jste migranty ke slimákům a sklidil za to vlnu nevole. Výrokem
jste chtěl také upozornit na svůj nesouhlas se stavbou mešity na území
Bohunic. Jak to vypadá nyní? Bude mešita?

Přestože jsem sklidil za slimáky velkou nevoli, byli i tací, kteří mne
podpořili a vyslovili s mým názorem souhlas. Možná jich ze začátku bylo
málo, ale v současné době mohu konstatovat, že podpora mých názorů
převyšuje mé oponenty. Co se týče výstavby mešity u nás v Bohunicích,
je zatím klid. Ale věřte, že pokud by se někdo pokusil mešitu u nás
postavit, budou to mí spoluobčané vědět jako první.

Už máte kandidáta a na prezidenta, kterého budete volit? A jaké šanci
dáváte Zemanovi a jaké Topolánkovi? Ale i dalším kandidátům, kdo vás
zaujal a proč? A koho volit určitě nebudete?

Kandidáta na prezidenta zatím nemám, čekám, s čím pánové před nás,
své voliče, předstoupí a poté se rozhodnu. Volit však jistě půjdu.

Velký rozruch vzbudila aféra, která se týká nenávistných komentářů k
fotografii žáků první třídy ze Základní školy Plynárenská v
Teplicích. Třídu tvoří mimo jiné romské, vietnamské a arabské děti.
Reakce pod fotografií už začala prošetřovat policie. O čem tento případ
svědčí?

Přestože se vyhraňuji vůči migraci a některým migrantům, nejsem rasista
ani xenofob. To, co se odehrálo v Teplicích, otevřeně odsuzuji. Děti jsou v
našem životě to nejkrásnější, co může být. Přestože nám někdy
přinášejí starosti či obavy, jejich nevinnost a dětská upřímnost
spojená s nedotčenou láskou vše převýší. Dítě žije ve své bublině
nevinnosti a naivitě a nevnímá osobní ohrožení. Je jedno, jakou barvu
pleti tyto děti mají, jsou to prostě děti, budoucnost našeho světa. Ony
nejsou schopné se těmto útokům bránit, ony je ve své podstatě ani
nechápou, proto je musíme chránit, chránit před takovými, kteří by jim
byli schopni ublížit. Musíme jako vyspělá společnost dát najevo, že tyto
excesy nebudeme tolerovat a jednoznačně se vůči nim vymezit.

Hodně se mluvilo o tom, že fotbaloví fanoušci Sigmy Olomouc v pražské
tramvaji napadli Afričana dlouho žijícího v České republice. S jakým
dojmem sledujete informace tohoto typu?

Každý bezdůvodný útok na lidskou bytost je amorální. Protože o tomto
incidentu nemám relevantní údaje, nemohu se hodnotně vyjádřit.

Choices:
- ne
- ano


Question:
USA vyhlásily sankce proti poslancům Státní dumy za Krym

USA vyhlásily sankce kvůli Ukrajině proti šesti poslancům Státní dumy za
Krym, včetně bývalého náměstka krymského vládního předsedy Ruslana
Balbeka, informovalo v pondělí ministerstvo financí USA.

Do sankčního seznamu se dostal Ruslan Balbek, Konstantin Bacharev, Andrej
Kozenko, Světlana Savčenková, Pavel Šperov a Dmitrij Belik, praví se v
ministerské zprávě pro tisk. V tomto seznamu již byla poslankyně Státní
dumy Natalja Poklonskaja a poslanec Michail Šeremet.

Ujistil, že americké ministerstvo financí bude i nadále uvalovat sankce na
ty, koho považuje za odpovědné za destabilizaci situace na Ukrajině. Sankce
proti poslancům znamenají, že všechny jejich aktiva a konta, jež dokáží
USA objevit ve své jurisdikci, budou zatčena, a Američanům a americkým
společnostem bude zakázán styk s těmito osobami.

Předtím zavedla analogické sankce proti krymským poslancům Státní dumy
Rada EU.

Choices:
- ne
- ano


Question:
V očekávání velkého fotbalu: do Soči dorazila trofej MS 2018

Do Soči byl přivezen pohár mistrovství světa ve fotbalu, hlavní cena
vítězného týmu.

Je vyroben z čistého zlata. Váží šest kilogramů a 175 gramů.

Choices:
- ne
- ano


Question:
KSČM, ČSSD a SPD-SPO dnes podepsaly v Ústeckém kraji smlouvu

Komunisté, ČSSD a koalice SPD-SPO dnes podepsaly v Ústeckém kraji koaliční
smlouvu. Hejtmanem zůstane další čtyři roky Oldřich Bubeníček (KSČM).
Trojkoalice bude mít v pětapadesátičlenném zastupitelstvu těsnou
nadpoloviční většinu 28 hlasů. Zástupci stran nemají z křehké většiny
obavu, řekli ČTK. Vítěz voleb, hnutí ANO, zůstane společně s ODS v
opozici.

Podle koaliční smlouvy bude mít KSČM v jedenáctičlenné radě šest
zástupců, ČSSD čtyři a koalice SPD-SPO jednoho. Hejtmanem zůstane v
dalších čtyřech letech Oldřich Bubeníček (KSČM). Nově bude mít pět
náměstků, dosud měl jen dva. Prvním náměstkem bude sociální demokrat
Martin Klika, dalšími Stanislav Rybák, Jaroslav Komínek (oba KSČM) a Petr
Šmíd (SPO). Nově zřízená je funkce náměstka pro jednání s vládou.
Tím bude poslanec Jaroslav Foldyna (ČSSD). „Ústecký kraj potřebuje
větší dynamiku v jednání s vládou. Zásadní problémy v Ústeckém kraji
nezmění kraj samotný. Je to spoluodpovědnost státu, spoluodpovědnost
vlády. Druhá věc, kterou jsme trochu podcenili v minulém období, byla
legislativní pravomoc, možnost věci ovlivnit,“ řekl ČTK Foldyna. Pozici
náměstka bude vykonávat jako neuvolněný, a nebude za něj tedy pobírat
plný plat.

Zvýší se i počet výborů. Namísto pěti jich bude osm. Podle Bubeníčka
to kraj extrémně finančně nezatíží. „Finančně si to může (kraj)
dovolit, protože hospodaří velice dobře. A po minulých volbách došlo k
drastickému snížení funkcí a nakonec se ukázalo, že to také není
ideální,“ řekl ČTK Bubeníček. Trojkoalice nabídla dva výbory opozici.
Hnutí ANO by mohlo získat finanční výbor, ODS výbor kontrolní. Zástupci
trojkoalice se nestability navzdory nejtěsnější většině v zastupitelstvu
neobávají. „Pokud všichni řekli, že chtějí pracovat pro kraj, tak u
těch 28 by to neměl být problém. A s výjimkou politických hlasování na
začátku jsou drtivou většinou hlasování věci, které řeší problémy
kraje. Tam by s tím neměla mít problém ani druhá strana, alespoň tak to
probíhalo v minulém období,“ řekl Bubeníček. Ve výdrž koalice věří
i SPD-SPO. „My jsme rozhodně připraveni koalici držet. A kolikrát v
historii se stávalo to, že ta nejkřehčí koalice byla ta nejpevnější, a
myslím si, že to bude tento případ,“ dodal Šmíd. Ustavující
zastupitelstvo bude 21. listopadu. Kromě složení slibu a volby nového
vedení budou zastupitelé už rozhodovat i o standardních bodech, například
financích na sociální služby. Hnutí ANO získalo v krajských volbách 20
mandátů, KSČM 13, ČSSD deset, ODS sedm a koalice SPD-SPO pět. Ústeckému
kraji dosud vládla KSČM s ČSSD.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Pokusný králík

Sběr biologického materiálu občanů Ruska pro potřeby USA je spojen s
výzkumem pohybového ústrojí, volba lidí nebyla přitom záměrná,
oznámilo učební letecké velení (AETC) VLS USA.

„V objednávce nebylo označeno, kde mají být vzorky odebrány. Pro
pokračování výzkumu však bylo třeba získat analogické vzorky. Protože
původně poskytl dodavatel z Ruska materiály vhodné pro jistou skupinu
nemocí, pak také kontrolní skupina vzorků měla pocházet z Ruska", řekl v
rozhovoru pro RIA Novosti mluvčí AETC Bo Downey.

Choices:
- ne
- ano


Question:
EU a s ní celý Západ se může do roku 2040 zhroutit, varuje německá
armáda

Velení německé armády si nechalo zpracovat analýzu bezpečnostních rizik,
kterým může Spolková republika Německo v příštích letech čelit. V
obsáhlé studii je zmíněno celkem šest scénářů včetně toho
nejhoršího. Nelze prý vyloučit, že kolem roku 2040 se západní struktury
zhroutí.

Bundeswehr má na stole obsáhlou studii o sto dvou stranách, která zahrnuje
bezpečnostní rizika, jimž možná bude muset čelit německá armáda v
příštích letech. Německý týdeník Der Spiegel přinesl informace o tom,
že na stole je přibližně šest možností dalšího vývoje. Zprávu
převzal také server Politico.eu. Podle nejhoršího možného scénáře se
může Evropská unie a s ní i celý Západ zhroutit kolem roku 2040.

Celý článek v angličtině naleznete zde

Nožná noční můra německých velitelů by znamenala, že v roce 2040 se
zhroutí stávající světový řád, zbortí se systém hodnot, zhroutí se EU
a s ní celý Západ, globalizace se zastaví a přijdou desetiletí chaosu, na
která bude muset německá armáda nějak reagovat. V takovém případě by se
další rozšiřování EU zastavilo, část zemí by EU opustila a Evropa by se
musela vyrovnat s hrozící nestabilitou, která nehrozila po desítky let.

Prý je také možné, že se Západ postaví proti Východu. Státy z
východního křídla EU zarazí další rozšiřování EU a odmítnuté státy
se přidají k jinému společenství nebo k ruskému způsobu vládnutí. V
takovéto Evropě by bohužel posílili extremisté.

Choices:
- ne
- ano


Question:
V Německu se možná láme chleba. Alternativa pro Německo zřejmě posílí

Německý volební den ve třech spolkových zemích se chýlí ke konci. V 18:00
hodin se uzavřely volební místnosti a během večera přijdou první odhady.
O volby, které jsou vnímány také jako svého druhu referendum o politice
německé kancléřky Angely Merkelové vůči uprchlíkům, je velký zájem.

„Nejvíc voličů zatím přišlo odevzdat hlasovací lístky v Porýní-Falci.
V poledne byla tamní volební účast 40 procent, o devět procentních bodů
vyšší než za stejnou dobu při předchozích volbách v roce 2011. V
Sasku-Anhaltsku odhlasovalo během prvních čtyř hodin 25 procent voličů, o
pět procentních bodů více než před pěti lety,“ hlásí Česká televize.
V Bádensku-Württembersku nejsou k dispozici celkové odhady, ale ve velkých
městech je hlášena solidní účast.

CDU Angely Merkelové obhajuje premiérské křeslo v Sasku-Anhaltsku V
dalších dvou zmíněných zemích vládnou levicové koalice německé
sociální demokracie a Zelených. Předvolební průzkumy ale naznačovaly, že
politické síly jsou vyrovnané. Svou roli v tom hraje i fakt, že vzrostla
podpora Alternativy pro Německo. O tom informovala i ČTK.

„Podle průzkumů její strana CDU ztrácí podporu na úkor protiimigrační
a euroskeptické strany Alternativa pro Německo. Ta by mohla získat v
některých spolkových zemích až 18 procent hlasů,“ hlásí
veřejnoprávní televize.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Huml velmi drsně o migrantech a islámu: Bití žen, pedofilie, nenávistné
chování, bičování, sekání rukou, řezání hlav. Kolaps a chaos. Čeká
nás občanská válka, nebo emigrace

ROZHOVOR Poslanec ČSSD Stanislav Huml říká, že islám považuje za velký
problém. „Mnohoženství, bití žen a jejich vlastnění, pedofilie,
nenávistné netolerantní chování k ostatním náboženstvím a ateistům.
Středověké tresty jako bičování, sekání rukou, stínání hlav na
náměstích. Sorry, ale nechci se dožít, aby v Evropě měl islám většinu,“
řekl.

Obhájci imigrace tvrdí, že přijímání imigrantů pomůže ekonomice,
protože imigranti zaplní volná pracovní místa a současně prý pomohou
udržet důchodový systém. Nejsou ale naopak větším nákladem pro
sociální systémy než přínosem pro ekonomiku? Plus započtěme výdaje na
bezpečnost a následky kriminality...

Pokud by imigrace byla přirozená, tedy početně významně nižší, dalo by
se souhlasit. Je mi však proti srsti náborovat levnou pracovní sílu a
uvažovat o tom, jak na nás budou pracovat. Pokud však přicházejí
statisíce, ne-li miliony lidí v drtivé většině nevzdělaných, z jiného
kulturního prostředí, jde o problém. Výsledkem nemůže být nic jiného
než kolaps sociálních systémů států, kam tyto masy přijdou. A už
začínám být přesvědčeným zastáncem tvrzení, že jde o řízenou
operaci.

Co říkáte silvestrovským událostem v Kolíně nad Rýnem a dalších
německých i evropských městech?

O bezpečnostním riziku mluvím již více než rok. Násilí se bude
stupňovat, kriminalita poroste. Kdo tvrdí, u nás žádní migranti nejsou,
nevnímá realitu celku. Jsem Evropan. Není mi jedno, co se děje v Německu,
Rakousku nebo Francii. Jsou to místa, kam jezdím, kde žijí také Evropané.

Co říkáte reakcím německých politiků?

Paní Merkelovou nechápu, její motivace mi není jasná. Měl jsem ji za
chytrou ženu. Německo bylo vždy pečlivé, policisté korektní a
nesmlouvaví. Ta proměna je neuvěřitelná. Že jsou na hranici chaosu, je
neuvěřitelné. Reakce EU je pomalá a impotentní.

Co se týče sexuálních útoků uprchlíků v Německu, publicista Jan
Petránek řekl, že útoky na ženy jsou hluboko v mentalitě migrantů a
uprchlíci mají hodnoty neslučitelné s našimi. Co o tom soudíte?

Jan Petránek má můj obdiv a souhlasím. Dochází ke střetu dvou kultur.
Naše je ve vývoji napřed (hlásáním tolerance a respektu i oddělením
náboženství od státu) a evidentně selhává při řešení vlastního
ohrožení.

Objevily se zprávy, že německá policie nemá vyšetřovat „drobnou“
kriminalitu přistěhovalců...

Nechtěl bych sloužit v policii, kde se uplatňuje selektivním způsobem
právo. Němečtí policisté musejí být dnes silně frustrovaní.

Šéfka Alternativy pro Německo Frauke Petry prohlásila, že by pohraniční
stráž měla být připravena střílet uprchlíky, pokud to bude nutné. „Potřebujeme
efektivní kontrolu (hranic), abychom zabránili neregistrovaným žadatelům o
azyl vstup do země z Rakouska. Žádný policista nechce střílet na
uprchlíky a já si to také nepřeji. Ale střelba by měla být umožněna
jako poslední možnost,“ prohlásila pro německá média šéfka AfD Frauke
Petry. Souhlasíte s ní?

Střelba do lidí je to poslední. Nechci stejná jatka jako na mexické hranici
s USA. Potřebujeme efektivní ochranu schengenského prostoru. A děj se co
děj, není možné připustit potulování tlup lidí po našem území, o
nichž nevíme vůbec nic a kteří vstoupili do země ilegálně. Kdo toto
nechápe, popírá samu podstatu právního státu a vytváří podmínky pro
velmi vážné ohrožení vlastních spoluobčanů. Pokud Řecko nezvládá
ochranu našich hranic (jsou to i naše hranice), pak je třeba jim pomoct.
Nelegální uprchlíky pak vracet. Chybí smlouva s Tureckem o přijímání
návratu ilegálů.

Premiér Sobotka řekl: „Jsem přesvědčen, že levicové lídry za deset
dvacet let najdeme spíše mezi dobrovolníky, kteří v létě odjeli na
Balkán a pomáhali uprchlíkům. Tihle lidé budou v budoucnu představovat
levici. Nehledal bych je na náměstích, kde se šíří xenofobie, nenávist a
rasismus.“ Co o tom soudíte?

Nebude třeba čekat deset let, aby bylo jasno. Na Balkáně nepomáhají
uprchlíkům před válkou. Těm se pomáhá za hranicemi válečného území.
Pomáhají v drtivé většině ilegálním ekonomickým migrantům a
obchodníkům s lidmi. Nemyslím, že by lidé volili politiky, kteří
neumějí vyhodnotit reálně situaci a chovají se zmateně pod vlivem
manipulace a emocí.

Slovenský premiér Fico řekl, že nechce, aby na Slovensku vznikla nějaká
ucelená muslimská komunita. Řekl, že existuje problém s integrací
imigrantů, a také řekl, když to řeknu lidově, že si nevezme na triko, aby
byly ženy na Slovensku sexuálně napadány. Co si o tom myslíte?

Robert Fico je v horké fázi předvolební kampaně. Jeho výroky posoudím po
volbách, zda byly myšleny upřímně. Má pravdu, že integrace příchozích
bude velký problém. Má pravdu, že radikální islám přináší svou válku
z Afriky a Blízkého východu na naše území. Má pravdu, že budeme
konfrontováni s realitou a budeme muset problém řešit. V zájmu našich
občanů a v případě politiků v zájmu našich voličů. Zejména po
volbách.

Robert Fico také řekl, že absolutní většina běženců jdoucích do
Evropské unie z Turecka jsou ekonomickými migranty. „Trvám na svém postoji,
že absolutní většina těchto lidí jsou ekonomičtí migranti (hovořil o
migrantech jdoucích do Evropy z Turecka, pozn. redakce). Kdo má věřit
člověku, který se necítil bezpečně v Srbsku, v Maďarsku ani v Rakousku, a
tak šel až do Německa? Evidentně mu šlo o ekonomické zájmy,“ řekl Fico…

Je to tak. Mnoho mladých mužů, falešné pasy, chytré telefony. To nejsou
uprchlíci před válkou, kteří posbírali pár věcí a s dětmi a ženami
utíkají před ISIS. Nenechám přece ženu na pospas nájezdníkům, ale vezmu
ji s sebou, ne? Totéž platí o dětech. Skuteční uprchlíci jsou v táborech
v první bezpečné zemi.

Jak se díváte na roli Turecka? Máme se s ním dohodnout, nebo nás bude
vydírat? Není lépe postavit ploty chránící hranice?

Turecko je fenomén. Převážně muslimská země, jež je členem NATO, která
si přeje vstoupit do EU. Tedy objektivně náš partner a spojenec. Na jejím
území jsou tábory běženců a je legitimní, když žádá o pomoc. Jednat s
nimi tedy je nutné. Pokud jednání selžou a potvrdí se poznatky, že naopak
Turecko aktivně podporuje migraci, pak musejí nastoupit ploty. Celek, který
není schopen uchránit vlastní území, nemá právo na existenci. A hlídat
se musí vnější hranice EU. Jakmile začnou uvnitř Schengenu fungovat
hraniční kontroly, je to začátek jeho konce.

Hovoří se o tom, že Turecko podporuje Islámský stát (obchoduje s ropou) i
imigrační vlnu do Evropy, jak jste zmínil. Co o tom soudíte?

Také jsem tyto informace zaznamenal. Pokud je to pravda, jde o kriminální
činy. Obchod s lidmi i kradenou ropou, zisk z ní má ISIS, a jde tedy o
podporu terorismu. Zločinci patří za mříže a se zločinnou vládou nemá
příliš smysl jednat. Dohody pravděpodobně nedodrží. Pokusit se o to
stejně musíme.

Řekl jste, že v případě migrace může jít o řízenou operaci. Též se
objevila tvrzení, že migrační vlnu do Evropy podporují USA a podporují
ISIS proti Asadovi…

Četl jsem váš rozhovor s iráckým uprchlíkem, který to dosvědčoval, a
viděl jsem památný rozhovor sedm zemí do pěti let (Generál Wesley Clark
veřejně prozradil, že mu byl sdělen plán Ministerstva obrany USA: „Právě
jsem dostal toto memorandum od ministerstva obrany. Píše se tam, že máme
zaútočit a zničit vlády v sedmi zemích do pěti let. Začneme Irákem, pak
se přesuneme do Sýrie, Libanonu, Somálska, Súdánu a Íránu., pozn. redakce).
Objektivně je pravda, že rozvrat Iráku, Libye, Ukrajiny i Sýrie má mnoho
společného. Snad můžeme alespoň stejně jako Poláci tvrdit, že my jsme v
těchto zemích nikoho nebombardovali. Byť některá prohlášení o
humanitárním bombardování a jeho schvalování zazněla.

Andrej Babiš řekl, že příliv uprchlíků do EU se musí zastavit úplně.
Nemáme podle něj povinnost a v tuto chvíli nemůžeme vůbec nikoho
přijímat. Musíme prý v první řadě zaručit bezpečnost našich občanů.
Ptá se, proč by z bohatství evropských zemí tvořených po generace měli
žít lidé bez vztahu k hostitelské zemi a kultuře – lidé, kteří
představují bezpečnostní riziko a jejichž touhou není asimilace, ale
rozvrat evropské kultury. Podle Babiše není možné, aby Evropané měli
menší práva než přistěhovalci, a je vyloučeno, aby se přizpůsobovali
uprchlíkům. Jaký je váš názor?

Andrej Babiš mluvil ještě před pár měsíci jinak. Já toto tvrdím od
samého začátku uprchlické krize a jsem za tento názor nálepkován jako
proruský, xenofobní. Tak platí vítej v klubu.

Předseda SPD a poslanec Tomio Okamura říká, že neexistují umírnění
muslimové a že islám je zločinná ideologie. Podle něj by bylo třeba ihned
všechny islámské migranty vrátit zpět do mateřských zemí a byl by pro
vyhoštění i potomků těchto migrantů, kteří se v Evropě narodili.
Rusové jsou prý de facto naši jediní upřímní silní spojenci v souboji s
radikálním islámem. Každý muslim je podle něj bezpečnostním rizikem a
skutečně časovanou bombou. Co si myslíte o tomto?

Tomio mívá silná prohlášení. Češi a jejich smysl pro humor: jaký je
rozdíl mezi umírněným a radikálním muslimem. Ti radikální vám uříznou
hlavu, ti umírnění se z toho radují. Islám chápu jako velký problém.
Mnohoženství, bití žen a jejich vlastnění, pedofilie, nenávistné,
netolerantní chování k ostatním náboženstvím a ateistům. Středověké
tresty jako bičování, sekání rukou, stínání hlav na náměstích. Sorry,
ale nechci se dožít, aby v Evropě měl islám většinu. Svou válku mezi
sunnity a šíity ať si vedou doma. Jsem tolerantní a vyžaduji od ostatních
totéž. Náboženství, které své normy prosazuje do práva státu, vnímám
jako zaostalé. Není možné ho nechat růst jako rakovinu. Rusko v Sýrii za
pět měsíců předvedlo, že s rakovinou bojovat lze.

Vidíme, že Schengen je věc pro dobré počasí, ale když přijde bouřka,
prosakuje a valí se přes něj povodeň. V okamžiku, kdy EU hranice nijak
nehlídá, cizí lidé libovolně bez jakékoli registrace překračují hranice
a pohybují se po Evropě. Současně vidíme, že už nyní jsou v západní
Evropě obrovské muslimské komunity podhoubím pro terorismus. Neměl by si
náš stát vzít zpátky pravomoc, kdo může vstoupit na naše území? V
okamžiku, kdy není chráněna vnější hranice EU? První je věc, že
kontrolou hranic zamezíme přílivu uprchlíků, a druhá věc, že v západní
Evropě jsou občané EU muslimského vyznání, kteří jsou zapojení do
hnutí teroristů. Ale muslim, který žije třetí generaci v Německu a je
třeba terorista, může libovolně překročit hranice naší země, nikdo ho
na hranicích nezkontroluje, nezadrží a zde může u nás něco spáchat.
Jedním ze znaků suverénního státu je, že kontroluje své hranice a
kontroluje právo na svém území, které je vytyčeno hranicemi. Jakmile
někdo poruší zákon u nás, překročí hranice, tak už náš stát toho
člověka těžko potrestá...

To vše je pravda. Na druhou stranu volný pohyb osob a zboží je základem EU.
Byli jsme si vědomi rizika, že zločinci budou volně cestovat také. Proto
jsou navazovány úzké vazby mezi policejními sbory Evropy. Jsou propojovány
registry. Funguje Europol i Interpol. To vše ve vyšší kvalitě a množství
než před lety. Láme se to až nyní s nástupem obrovského množství
běženců, kteří nectí zákony hostitelské země. Problémy mají národní
policejní sbory, které nezvládají nápor kriminality.

I kdybychom nepočítali současnou migrační vlnu, tak již před ní
existovaly odhady, že v západní Evropě budou mít muslimové většinu do 40
let. Takže v Německu, Francii, Británii, Belgii, Nizozemí a tak dále mohou
nastavit muslimská pravidla a právo šaría. Budou ovládat velké země EU a
pak muslimské zásady mohou prosazovat vůči nám. Není pro nás EU z tohoto
důvodu hrozbou a není pro nás řešení vystoupit z EU a utvořit nějaké
uskupení států kolem Visegrádu a části Balkánu a dalších států
střední a východní Evropy, které by se tomu ubránily?

Podle výše minimální mzdy jsme nejchudší země EU. Rusko embargo přežije.
My bychom umřeli hlady. Prasat v chovu máme méně než po druhé světové.
Vystoupit z EU by byla těžká zkouška, i když je dnešní EU jiná než ta,
do které jsme vstupovali. Jsme právoplatnými členy a naši zástupci musejí
jednat a chránit naše zájmy. Ne zájmy korporací. Vyzkoušet se musejí
všechny nástroje, které jsou k dispozici. Vně EU bychom neovlivnili téměř
nic. Ve finále toto rozhodnutí by muselo být hlasováno ve všelidovém
hlasování. Jakmile tady bude platit právo šaría, budeme mít dvě možnosti
– konvertovat k islámu nebo opustit rodnou hroudu. Třetí možnost je velmi
černá. Občanská válka. Nejsem optimista, který si myslí, že islám se
přizpůsobí a stane se z něj tolerantní a mírumilovné náboženství.
Papež prohlásil, že v Bibli i Koránu jsou stejné pasáže a všechna
náboženství vyznávají stejného boha. Nu, křesťanství se také má ve
své minulosti za co stydět, ale dnes je o 1 000 let před islámem.

Choices:
- ne
- ano


Question:
V severních částech regionu Aleppa probíhají těžké srážky mezi ISIS a
ostatními skupinami militantů u Qara Koubri.

Syrská arabská armáda (SAA) postoupila ve Východní Ghoutě v regionu
Velkého Damašku s útoky na militanty Al Nusra a jejich spojence v této
oblasti. SAA po surové bitvě s militanty zabrala vesnice Bala Al-Jadida a
Hatita Al-Jarsh. SAA tudíž síly militantů rozdělila do dvou různých kapes.
Dalším vládním krokem nejspíš bude vyčištění té severní kapsy, kde
je koncentrace militantů Al Nusra zvláště vysoká.

SAA se svými spojenci nadále rozšiřuje nárazníkovou zónu podél silnice
Khanasser-Aleppo s postupem ve směru na východ do provincie Raqqa.

Střednědobým cílem SAA při tomto postupu je zabrat takové strategické
body jako letiště Tabqa a letiště Jirah. ISIS v reakci na to posiluje obranu
v oblasti východně od jezera Al Jaboul.

10. března pokračovaly jednotky kurdské YPG ve svém postupu proti al-Nusra
ve čtvrti Ashafiyeh města Aleppo. Pro-kurdské zdroje hlásí, že při
přestřelkách zabili nejméně 8 militantů. Střety tam pokračují.

Mezitím v severních částech regionu Aleppa údajně probíhají těžké
srážky mezi ISIS a ostatními skupinami militantů u Qara Koubri.

Irácké síly v západní provincii Anbar od ISIS osvobodily oblast Zankura a
evakuovaly asi 10 000 civilistů, řekl 10. března mluvčí Protiteroristické
služby Sabah al-Noman. Podle al-Nomana bylo při této operaci zabito 80
militantů ISIS a 56 zajato.

9. března irácké bezpečnostní síly rovněž převzaly vesnice Hit, Zankura
a Qaŕiya Asriyan u Ramadi.

Zdroj: southfront.org

Choices:
- ne
- ano


Question:
Porošenko předal předsedovi Evropské rady Tuskovi sankční „seznam
Savčenkové“

Tiskový mluvčí ukrajinského prezidenta Svjatoslav Ceholko oznámil, že
ukrajinský prezident Petro Porošenko předal předsedovi Evropské rady
Donaldu Tuskovi návrhy na sankce proti těm osobám, které mají co do
činění s případem Naděždy Savčenkové.

Ukrajinská letkyně byla v Rusku obviněna ze spoluviny za smrt novinářů
televizní stanice VGTRK na Donbasu.

Porošenko je ve čtvrtek na návštěvě v Bruselu, už se tu setkal s Tuskem a
předsedou Evropské komise Jeanem-Claude Junckerem.

„Prezident předal Tuskovi sankční návrhy zaměřené proti osobám, které
zfalšovaly případ Savčenkové", napsal Ceholko na Twitteru. Později dodal,
že tak zvaný seznam Savčenkové předal „Porošenko i předsedovi
Evropského parlamentu Martinu Schulzovi.

Dříve už polský poslanec Evropského parlamentu Jacek Saryusz-Wolski
zveřejnil ve svém mikroblogu na Twitteru výzvu adresovanou šéfce unijní
diplomacie Federice Mogheriniové, aby zavedla sankce vůči několika
desítkám ruských oficiálních osob v souvislosti s případem Savčenkové.
Mluvčí Mogheriniové prohlásil, že Evropská unie nekomentuje návrhy na
sestavení seznamu sankcí v souvislosti s tímto případem.

A Ceholko včera prohlásil, že Porošenko koordinuje s EU a USA přípravu
seznamu sankcí v souvislosti s případem Savčenkové.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Do Egejského moře byla v sestavě eskadry NATO odeslána turecká fregata

Fregata TCG Barbaros tureckého námořnictva byla odeslána do Egejského moře.

Fregata TCG Barbaros tureckého námořnictva byla odeslána do Egejského moře,
kde se v rámci eskadry NATO zúčastní boje s nelegální migrací a obchodu s
lidmi, informuje RIA Novosti s odkazem na noviny Hurriyet.

O možné účastni lodí NATO na zmenšování proudu nelegální migrace do
zemí EU bylo informováno po setkání premiéra Turecka Ahmeta Davutoğ a
německé kancléřky Angely Merkelové 8. února v Ankaře. Rozhodnutí o
vyslání druhé skupiny vojenského námořnictva NATO na moře bylo přijato
11. února na setkání ministrů obrany 28 zemí NATO v Bruselu.

Informuje se, že turecká loď bude působit hlavně v tureckých
teritoriálních vodách, za hranicemi tureckých vod bude působit jen podle
rozkazů velení eskadry. TCG Barbaros bude rovněž provádět optické
pozorování tureckých břehů, aby zamezil přepravě nelegálních migrantů
k řeckým ostrovům.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Ústavní soud rozhodne o výhradách senátorů k financování stran

Ústavní soud v pondělí vyhlásí, jak rozhodl o návrhu skupiny 18
senátorů na zrušení některých ustanovení zákona o sdružování v
politických stranách a politických hnutích. Jde o několik paragrafů
souvisejících s financováním stran.

Senátoři zpochybnili zejména podmínku tří procent hlasů ve sněmovních
volbách pro nárok na stálý státní příspěvek. „Zavedené politické
strany čerpají značnou část svých finančních prostředků nepokrytě od
státu, zatímco ty, které mají být jejich vyzyvateli, ve státním
financování výrazně zaostávají,“ stojí v návrhu.

Příspěvek pro strany se ziskem alespoň tří procent voličských hlasů
činí ročně šest milionů korun, za každou desetinu procenta se zvyšuje o
200.000 korun ročně až do pěti procent hlasů, dál už neroste.
Příspěvek na jeden mandát poslance nebo senátora činí ročně 900.000
korun. Za skupinu senátorů jednal v řízení před Ústavním soudem Jan
Horník (STAN). Dále se členům horní parlamentní komory nelíbí podmínka,
aby půjčky pro strany poskytovaly jen banky a další peněžní instituce,
nikoliv třeba členové stran. Podle senátorů mají snazší přístup k
úvěrům velké strany, těm malým banky nebudou půjčovat tak ochotně. „Zákonodárce
přijetím napadeného zákona hospodářsky slabší politické strany a
politická hnutí dále oslabuje, aby hospodářsky silnější politické
strany a politická hnutí posílil,“ napsali senátoři. Situaci popisují
jako „převráceného Jánošíka“, který chudým bere a bohatým dává.
Ústavní soud se na podnět senátorů zabýval také limitem na finanční
dary stranám. Limit činí tři miliony ročně od jedné fyzické či
právnické osoby. Poslední část výtek senátorů se týká pravidel pro
financování politických institutů stran. U soudu se zákonem nejprve
zabývala jako zpravodajka Kateřina Šimáčková, posléze ji vystřídal
Radovan Suchánek. Znamená to, že návrh nálezu předložený původní
zpravodajkou patrně nenašel mezi ostatními soudci dostatečnou podporu. :
Psali jsme: : : : : Litoměřice: Dobrá zpráva - MHD bude od května zdarma :
: : : Milan Faltus: Batole diskriminuje menšiny : : : : V Letech by mohla být
replika baráku i alej, možná i část vepřína : : : : Lidé v Brně uctili
pochodem zavražděného novináře a přítelkyni

Choices:
- ne
- ano


Question:
Stát uzavřel kupní smlouvu s majitelem vepřína v Letech. Zaplatí ještě
120 milionů navíc

Stát uzavřel smlouvu s majitelem vepřína v Letech u Písku, který stojí v
místě koncentračního tábora pro Romy. Stát za budovy a pozemky zaplatí
450,8 milionu korun včetně daně. Kupní smlouvu dnes v Praze podepsali
ředitelka Muzea romské kultury Jana Horváthová a předseda představenstva
firmy AGPI, majitele vepřína, Jan Čech. Schvalovací doložku za stát
podepsal ministr kultury Daniel Herman (KDU-ČSL). Muzeum se bude o areál
starat, napsala ČTK.

Chov vepřů má v Letech skončit do jara. Důstojný památník by mohl na
místě vzniknout během nejbližších let.

Po podpisu smlouvy musejí dát souhlas s prodejem areálu státu ještě
akcionáři podniku na valné hromadě. Je svolána na 4. prosince. V návrhu
usnesení valné hromady stojí, že dnes podepsaná smlouva nabude účinnosti
15. února 2018 a splatnost je nejpozději do 31. října 2018. Vláda koupi
schválila v srpnu, koncem října odtajnila smlouvu.

Dnešnímu podpisu přihlížel také bývalý ministr pro lidská práva Jiří
Dienstbier (ČSSD), který vyřešení dlouholetého problému s vepřínem
deklaroval jako jednu ze svých priorit. Čeněk Růžička, předseda Výboru
pro odškodnění romského holokaustu, dnes poděkoval jménem všech
pozůstalých za to, že vláda vyřešila dlouholetý problém.

O vykoupení vepřína a vybudování důstojného pietního místa na území
tábora se hovořilo víc než dvě dekády, předchozí vlády problém
odsouvaly. K uzavření vepřína Česko dostávalo výzvy ze zahraničí,
romské komunity letošní rozhodnutí vnímají jako úlevu a zadostiučinění.

Společnost AGPI původně upřednostňovala výměnu za vepřín na jiném
místě, letos ale souhlasila s finanční kompenzací. Pozemky pod budovami
patří státu. Areál v Letech se stavěl od roku 1972, umístěno tam bylo 13
000 prasat. V první etapě vzniklo deset hal, v druhé tři haly, plocha
areálu je 7,1 hektaru.

Stát na sanaci a další úpravy areálu vepřína v Letech vynaloží podle
odhadů ještě 120 milionů korun. ČTK to po podpisu kupní smlouvy mezi
státem a majiteli vepřína řekl ekonomický náměstek ministra kultury René
Schreier.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Vláda vysílá letecké instruktory do Iráku

Vláda chce poslat do Iráku 35 leteckých instruktorů, kteří pomohou s
výcvikem pilotů pro české stroje L-159. Dnes kabinet schválil návrh
ministerstva obrany, misi ještě musí schválit obě parlamentní komory.
Ministr zahraničí Lubomír Zaorálek (ČSSD) novinářům řekl, že jde o
český příspěvek k boji s takzvaným Islámským státem. Vycvičení piloti
mají ze vzduchu podpořit pozemní operace. "Nejde vůbec o malou pomoc," uvedl.

Armáda plánuje do Iráku vyslat tým čítající nejvýše 35 lidí. V zemi,
která je ve válce s takzvaným Islámským státem, bude působit od
schválení v Parlamentu do konce roku 2018. "Cílem působení instruktorů je
poskytování poradenství pro irácké vojenské piloty, pozemní technický
personál a další experty v široké škále aktivit souvisejících s letovou
činností, bojovým nasazením a technickou údržbou letounů L-159," uvedlo
ministerstvo.

Přínosem působení poradního týmu v Iráku bude podle něj
politicko-bezpečnostní rozměr vyjádřený konkrétním příspěvkem ČR k
boji proti takzvanému Islámskému státu a ekonomický rozměr související s
prodejem 12 letounů L-159, výcvikem posádek a následným dlouhodobým
servisem letounů.

Ministr obrany Martin Stropnický (ANO) již dříve řekl, že tým budou
kromě instruktorů tvořit i technici. Do Iráku by mohli podle něj odletět v
květnu. V Iráku by měli pokračovat ve výcviku iráckých pilotů, kteří
se donedávna cvičili v Česku na stroje L-159, které Česko Iráku prodává.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Češi sází na výsledek amerických voleb: Věří ve vítězství
Clintonové

Na americké volby Češi celkově vsadili u Tipsportu a Fortuny přes 20
milionů korun. To je více než dvojnásobek částky, za niž nakoupili tikety
při posledním prezidentském klání v USA v roce 2012. Uvádějí to dnešní
Lidové noviny.

Jak list píše, Tipsport v prezidentském souboji Clintonová–Trump
registruje třináct milionů prosázených korun – sedm milionů jde za
Trumpem, zbytek pak za Clintonovou. Poměr tiketů je ale přesně opačný. Na
vítězství výřečného republikána si vsadilo 28 tisíc lidí, na
demokratku 93 tisíc. „Je tedy patrné, že na Hillary lidé sázejí
častěji, ale nižší sumy,“ cituje deník mluvčího Tipsportu Václava
Sochora.

Ve Fortuně si na volby v USA vsadilo 20 tisíc lidí, celkově jde o osm
milionů korun. „Rozložení vkladů nyní hovoří nepatrně ve prospěch
Clintonové, na kterou směřuje 52 procent sázek, na Trumpa připadá 48
procent,“ řekl listu mluvčí Fortuny Petr Šrain.

Jak deník dodává, bookmakeři dlouhodobě favorizují Clintonovou.

Choices:
- ne
- ano


Question:
MZV RF okomentovalo zprávy o podpoře ozbrojenců IS v Afghánistánu ze strany
USA

Ruská strana upozorňuje na informace médií o tom, že vojska USA a NATO v
Afghánistánu podporují teroristickou organizaci IS v této zemi, a volá po
vyšetření těchto faktů, řekla na brífinku mluvčí ministerstva
zahraničních věcí Ruska Maria Zacharovová.

„Všimli jsme si publikace, která se objevila v informační agentuře
Fergana, pod názvem „Kdo pomáhá IS upevnit pozice na severu Afghánistánu?"
prohlásila.

Podle slov Zacharovové „to znovu vyostřuje otázku o opravdových cílech
cizí vojenské přítomnosti v Afghánistánu".

Ruská strana vyzývá k provedení detailního vyšetřování všech
zmíněných faktů.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Festival světla probíhá v Petrohradu. Video

V tomto roce ho organizátoři věnovali stému výročí Říjnové revoluce.

Jevištěm pro světelné 3D-show se stala fasáda Hlavního štábu a
křižník Aurora.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Torpéda nemohla zcela zničit ponorku San Juan, domnívá se expert

Výbuch v důsledku požáru, torpédování nebo výbuch kvůli mořské mině
nemohl zcela zničit zmizelou argentinskou ponorku San Juan, oznámil RIA
Novosti ruský vojenský expert, zástupce hlavního redaktora časopisu
ruského ministerstva obrany „Voják Ruska“ kapitán první hodnosti Vasilij
Dandykin.

Zástupce argentinského námořnictva Enrique Balbi ve čtvrtek sdělil, že
jsou informace o samostatném výbuchu, který může být spojen se zmizením
ponorky San Juan.

„Výbuch v ponorce, který by proběhl v důsledku požáru, vylučování
nebezpečných látek z akumulátorových baterií, dokonce ani torpédování
ponorky nebo její výbuch kvůli mořské mině nemohl San Juan zničit zcela,"
řekl Dandykin.

Poznamenal, že „při zničení ponorky musí na hladinu vyplavat hořlavé
mazací látky a různé předměty z jejího trupu".„Všechno to bude
objeveno leteckými pozorovateli, kteří se účastní havarijní
záchranářské operace a také z lodí v oblasti hledání ponorky," dodal
expert.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Erdogan: v Turecku bylo od července neutralizováno více než pět tisíc
členů PKK

Bezpečnostní síly Turecka zneškodnili 5359 členů v zemi zakázané Strany
kurdských pracujících (PKK) od začátku protiteroristické operace v zemi v
červenci 2015, řekl v pondělí prezident Turecka Tayyip Erdogan v Istanbulu.

„V protiteroristických operacích od července minulého roku do dnešního
dne jsme ztratili 355 lidí, z nichž bylo 215 vojáků, 133 policistů a sedm
členů ochranky. Ale nenecháme bez trestu prolitou krev našich hrdinů. Za
stejnou dobu uvnitř země a za jejími hranicemi bylo zneškodněno, raněno a
zajato 5359 teroristů", řekl Erdogan během svého vystoupení ve vojenské
akademii, uvádí portál Haberturk.

V červenci 2015 se v Turecku znovu rozpoutal ozbrojený konflikt se Stranou
kurdských pracujících (PKK). Zástupci prokurdské Lidově demokratické
strany tvrdí, že během operace zahynuly stovky civilních obyvatel.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Polská média sdělila první výsledky průzkumu těla Kaczyńského

Rozbor DNA ostatků exhumovaného z hrobky těla bývalého polského prezidenta
Lecha Kaczyńského potvrdil, že patří zahynulé hlavě státu. Informovala o
tom rozhlasová stanice RMF24 s odkazem na vlastní zdroje v pořádkových
orgánech.

Příčinou smrti Lecha Kaczyńského byla četná traumata různých částí
těla a hlavy v důsledku vnějšího vlivu. Podobná traumata vznikají při
haváriích a katastrofách.

Exhumace těl bývalého polského prezidenta a jeho choti, kteří zahynuli v
letecké katastrofě u Smolensku v roce 2010, se konala v Krakově 15. listopadu.
Byla to první z 83 podobných procedur s obětmi havárie.

Předtím se několik rodin obětí havárie prezidentského speciálu vyslovilo
proti exhumaci pozůstatků.

„Šest let po těch hrozných dnech jsme samotní a bezbranní před tváří
tohoto nelítostného a krutého počínání. Naše blízké chtějí
vytáhnout z hrobů navzdory posvátnému zákazu narušení klidu zemřelých,"
pravilo se v jejich prohlášení.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Soukromníci a Svobodní jako recesisté. Zítra rozdají lodní lístky do
lepší budoucnosti

Ve Zlínském kraji, kde budou Soukromníci a Svobodní v podzimních krajských
volbách kandidovat společně, se opozdilci s daňovým přiznáním zítra
setkají s recesisty. Před většinou finančních úřadů budou stát
zástupci obou stran. Budou rozdávat lodní lístky do lepší budoucnosti.
Humorná akce v kraji, kde koalice obou stran atakuje sedmiprocentní hranici
obliby, má ovšem vážný podtext. Především upozorní na přebujelost
státního aparátu v ČR.

Zástupce obou stran bude možné vidět před většinou finančních úřadů
ve Zlínském kraji. Nejde o žádnou nahodilost. „Jako Svobodní pořádáme
tuto akci každoročně. Jsme rádi, že se k nám letos připojí i
Soukromníci. Svobodní a Soukromníci jsou strany, které hájí pracující a
podnikavé lidi. Ne, nebojme se toho slova. Podnikatel není zločinec.
Zaměstnanec není hlupák, který neumí podnikat. Navzájem se potřebujeme. A
to je hlavní poselství této akce. Aby se lidé u nás měli dobře, tak
potřebujeme místo miliardových dotací spíše nové podnikatele, ale také
šikovné, poctivé a pracovité zaměstnance, kteří si umí říci o odměnu.
To všechno by přirozeně vzniklo, ale stát je v tomto spíše překážkou,
řekl PL předseda Svobodných ve Zlínském kraji Tomáš Pajonk. Pajonk bude k
vidění zítra dopoledne ve Valašském Meziříčí a následně ve Zlíně od
třinácti hodin. Před pobočkou finančního úřadu v Rožnově pod
Radhoštěm bude stát Petr Thaisz, krajský předseda Soukromníků na Zlínsku.
V loňském roce Svobodní rozbíjeli recesisticky elektronické pokladny, letos
je ústředním mottem akce „Na jedné lodi“. Jde o reakci na výroky
některých vládních představitelů, kteří podle Tomáše Pajonka proti
sobě rozeštvávají společnost. Pro dokreslení situace se budou rozdávat
také lodní lístky na cestu do lepší budoucnosti. K dispozici bude také
recesistické daňové přiznání, jež je vyvedeno v tradiční grafice. Lidé
se třeba budou moci přiznat k tomu, že poctivě pracují anebo nikdy
neprosili o dotace. Tato vyplněná daňová přiznání pak Svobodní se
Soukromníky plánují hromadně odevzdat na podatelnu.

Stejně jako v loňském roce bude k dispozici i výzva vládě k
odstraňování byrokratických překážek. „Chceme upozornit na to, že
dnešní agrolevicová vláda hází klacky pod nohy všem aktivním a
pracovitým lidem, jejichž daně prožírá přebujelý státní aparát nebo
např. nesmyslné dotace. Chceme se postavit za všechny aktivní lidi a tímto
symbolickým způsobem jim poděkovat, že jsou stále ještě schopni živit
sami sebe, své zaměstnance a platit státu vysoké daně,“ uvedl Petr Thaisz,
šéf Soukromníků na Zlínsku.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Ocení Putin Zemanovu podporu? Názor z Moskvy

Před návštěvou Ruska 20.-24. listopadu český prezident Miloš Zeman znovu
vystoupil proti sankcím a vyjádřil přesvědčení, že Rusko se stane
členem Evropské unie. Jeho interview komentuje Boris Šmeljov, ředitel Centra
zahraniční politiky Institutu ekonomiky Ruské akademie věd, doktor věd v
oblasti historie.

Šmeljov: Moskvě je samozřejmě příjemné slyšet podobná prohlášení,
ačkoliv, upřímně řečeno, praktický politický význam nemají. Český
prezident nemá reálnou moc, jeho funkce je zastupitelská. Ale celonárodně
zvolenému Zemanovi je v tomto rámečku těsno a jak je vidět, nepříjemně,
když premiér nebo ministr zahraničních věcí ho „opravují". Například
poté, co v Radě Evropy Zeman prohlásil, že připojení Krymu k Rusku je „hotová
věc". Oficiálně se ČR dosud držela tvrdého stanoviska EU vůči Rusku.
Změní-li se něco po parlamentních volbách v Česku, bude jasné, až si
vítězné strany rozdělí křesla, vznikne nová vláda s novým premiérem.

A je podrobován ostrakismu, kritizují ho nejen v Bruselu, ale i ve své zemi.
Proč Zeman zaujal takové promoskevské stanovisko? Dohadů je mnoho. Dlouho
jsem sledoval tohoto politika, už od té doby, kdy k nám přijel jako premiér.
Všiml jsem si jeho pozoruhodné vlastnosti: nepřipojuje se k celkovému sboru,
má vlastní, i když pro druhé šokující, názor, který se liší od
celoevropského. Myslím, že je to díky jeho osobním vlastnostem. Váží si
Ruska, domnívá se, že rozvoj spolupráce mezi Ruskem a Evropou by umožnil
prudce zvýšit pozici EU ve světě, vytvořil by kvalitativně jinou situaci
na evropském a euroasijském kontinentu. Je o tom přesvědčen a nehodlá se
měnit, aby se zalichotil jiným.

S prezidentem Zemanem přiletí do Ruska podnikatelská mise, největší za
posledních 25 let, zastupující 130 předních společností. S čím
počítají tito podnikatelé, vždyť sankce nikdo nezrušil, naopak jsou
ještě tvrdší?

Pokud vím, český byznys má mimořádný zájem o ruský trh. Začátkem 90.
let ho opustil a pak velmi trpce litoval této chyby. Kromě toho nesmíme
zapomenout na dobu RVHP, kdy mezi našimi zeměmi, jako mezi žádnými jinými,
byly velmi úzké ekonomické vztahy, společné technologické programy,
programy rozvoje různých výrobních odvětví. Dnes Česká republika, která
se stala jednou z nejrozvinutějších členských zemí EU, nám může mnoho
nabídnout. Jsou to vynikající nanotechnologie, biotechnologie, používáme
český potenciál při stavbě elektráren v zahraničí, nakupujeme široké
spektrum strojů, dopravních prostředků a průmyslového spotřebního
zboží. V Evropě mají čeští vývozci silnou konkurenci a v Rusku obrovské
možnosti i v sankčních podmínkách. Je vidět, že si Češi spočítali
různé varianty a následky a jsou připraveni najít si výhodné pozice na
ruském trhu, které jim umožní nespadat pod sankční zákazy především ze
strany Washingtonu.

Rusko se ocitlo ve známé izolaci. Do jaké míry je podle Vašeho názoru pro
Vladimira Putina důležitá podpora Miloše Zemana, přátelská ruka, kterou
podává?

Nacházíme se ne ve známé, ale ve vážné izolaci. Více než polovina zemí
OSN nepodporuje nebo se zdržuje hlasování v otázce Krymu a Donbasu a dokonce
i v otázce účasti Ruska ve vojenské operaci v Sýrii. Samozřejmě je pro
nás důležitý každý projev pozornosti, každé přání spolupracovat s
námi. Český prezident je, jak se u nás říká, ten přítel, kterého
poznáš v nouzi.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Modelka Victoria's Secret spadla na pódiu během módní přehlídky. Video

Top modelka Ming Xi spadla na pódiu během každoroční přehlídky Victoria's
Secret, která se konala v pondělí 20. listopadu v Šanghaji.

Během svého vystoupení se dívka smekla a spadla na kolena. Po pádu se
modelka usmála, upravila oblečení a s pomocí druhého andílka Victoria's
Secret Gizele Oliveiry dokončila vystoupení.

„Je mi velice líto, že jsem všechny zklamala. Děkuji za starost. Během
mé kariéry modelky dlouhé sedm let jsem spadla několikrát…," napsala Xi
na své stránce na čínské sociální síti Weibo. „Ale vím, že ať je to
těžké jakkoli, musím vstát a dokončit své vystoupení. Půjdu dál".

Čínská topmodelka Ming Xi se narodila v Šanghaji. Je jí 27 let,
výsledných přehlídek Victoria's Secret se účastní od roku 2013. Dívka
spolupracuje s takovými značkami jako Michael Kors, Diane Von Fürstenberg,
Oscar de la Renta, Versace, Chanel a mnohé další.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Porošenko předal zbraně hráčům ukrajinské fotbalové reprezentace

Petro Porošenko odměnil jmennými střelnými zbraněmi devět hráčů
ukrajinského reprezentačního fotbalového týmu. Podobný dárek byl předán
za to, že se tým dostal do finále Eura 2016, i hlavnímu trenérovi mužstva
a prezidentu ukrajinské fotbalové federace, píší ukrajinské Vesti.

Příslušný prezidentův výnos je datován 21. listopadem roku 2015,
zveřejněn byl ale teprve včera na žádost ukrajinských médií. 22.
listopadu se na oficiálním webu Petra Porošenka objevila informace o tom, že
prezident se setkal s fotbalisty, ve které se hovořilo o tom, že prezident
předal fotbalistům „pamětní dary".

V polovině února vypukl na Ukrajině skandál kvůli tomu, že ukrajinský
ministr obrany předal řadě politiků jako dar zbraně. Arsenbij Jaceňuk
například dostal „miláčka gangsterů" — samopal Thompson (Tommy Gun) a
203 náboje k němu.

Ve skupinové etapě finálového stadia turnaje, která se bude konat ve
Francii ve dnech 10. června až 10. července 2016, se ukrajinský tým utká s
mužstvy z Německa, Polska a Severního Irska.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Duka poslal dopis Okamurovi a spustil se řev. Hanba, je třeba se za něj
stydět. Znechucení vyjádřil Putna, Halík i lidovecký výkvět

Členům KDU-ČSL se nelíbí, jakým způsobem kardinál Dominik Duka
blahopřál šéfovi SPD Tomiu Okamurovi ke zvolení jeho strany do sněmovny.
Lidovcům nevadí samotný dopis, ale kardinálova věta, že jej s Okamurou
spojuje péče o bezpečnost i řada jiných témat.

To, že kardinál Dominik Duka gratuluje předsedům stran zvolených do
Poslanecké sněmovny, je už tradicí. Jedno jeho letošní blahopřání ale
mnohé překvapilo a byla to věta, kterou Duka přidal do psaní šéfovi SPD
Okamurovi.

„Jsem přesvědčený, že nás spojuje péče o bezpečí lidí v naší zemi
i řada jiných témat,“ napsal kardinál. Okamura neváhal a s dopisem se
pochlubil na sociálních sítích. „Děkujeme za vaše otevřené postoje, v
nás máte svůj další, stále silnější hlas a pevnou oporu,“ napsal
zpětně Okamura Dukovi.

Tato slova kardinála velmi negativně hodnotí lidovci, kteří mají jako
křesťanská strana k Dukovi blízko. „Popravdě nechápu, co jsou ta další
témata, která spojují SPD a katolíky, o nichž pan kardinál Duka píše,“
postěžoval si. první místopředseda KDU-ČSL Marián Jurečka, jenž je
známý tím, že svou kritikou hnutí SPD nikdy nešetří. „U SPD a Tomia
Okamury vidím především lhaní, překrucování pravdy, vytváření
atmosféry strachu a nenávisti vůči lidem,“ sdělil Aktuálně.cz.

Kriticky se vyjádřil i místopředseda lidovců Ondřej Benešík. „Nepochopil
jsem, jak se pan Okamura fakticky zasloužil o bezpečí naší země,“ tvrdí.
Mimochodem, mnozí komentátoři i bezpečnostní experti tvrdí, že Okamura
přináší do Česka spíše nebezpečí.

Zároveň Benešík připomněl, že Okamura patří k politikům, kteří
volají po zdanění církevních náhrad, což je něco, což se přece Dukovi
nelíbí. „Doufám, že pan kardinál Duka najde s panem Okamurou společnou
řeč i v otázce zdanění náhrad za újmy a křivdy, které totalitní režim
způsobil křesťanským církvím a židovské obci po roce 1948,“ uvedl
Benešík, když narážel na to, že by tedy Duka mohl v této věci přimět
Okamuru ke změně názoru.

Znechucen Dukovým dopisem byl i literární historik, profesor Martin C. Putna,
který vidí v sympatiích kardinála Duky k šéfovi SPD značné nebezpečí.
„Tak jako se dnes stydíme za kněze a zvláště za biskupy, kteří ve
dvacátých a třicátých letech minulého století. podporovali
autoritářská hnutí napříč Evropou, tak je dnes třeba se stydět za
kněze a biskupy, kteří podporují současné extremisty,“ říká Putna a
dodává, že i tehdy to nejdřív vypadalo, že fašisté a autoritáři jen
tak mluví a že svoje výhrůžky násilím nemyslí vážně. „I ten, kdo
mlčí, s nimi souhlasí. A ten, kdo je chválí, je jejich spoluviníkem. Hanba,“
uzavřel Putna.

Katolický kněz, nositel Templetonovy ceny a řady mezinárodních ocenění,
profesor Tomáš Halík by zase prý rád porozuměl tomu, co se s Dominikem
Dukou stalo. „Myslím, že v dobré vůli vycházet diplomaticky s mocí se
dal vtáhnout do pasti. Přispěly k tomu jeho dva koníčky, politika a
historie, fascinace minulostí a zejména nešťastný výběr poradců,“ je
si jistý Halík.

Podle něj je to vše zvláště smutné v době, kdy povinností pastýřů
církve a zodpovědných mravních autorit je statečně čelit tomu, čím
lidé typu Okamury posilují mezi lidmi to nejnižší a nejnebezpečnější,
strach, hloupost, předsudky a nenávist.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Profesor Vladimír Franz má nepěkný vzkaz Karlu Schwarzenbergovi

V minulých prezidentských volbách kandidoval, nyní se do boje o Hrad již
nevydal. Své důvody profesor Vladimír Franz vysvětlil v rozhovoru s Pavlem
Štruncem pro server Info.cz. A hovořil i o dalších záležitostech.
Například jasně řekl, že ač nechce v prezidentské kampani nikoho
podporovat, v případě, že by kandidoval Karel Schwarzenberg, by podpořil
kohokoliv, kdo jde proti „knížeti“.

Před čtyřmi lety ještě Franz hovořil o tom, že kandidovat bude, nyní si
to rozmyslel. „V průběhu těch čtyř let to dozrálo. Člověk si uvědomí,
zda se pro to narodil, nebo nenarodil. Žvanit může každej, ale skládat a
malovat ne,“ poznamenal Franz.

„Demokracie není jen o tom, že jsou názory a že je opozice. Ale jde o to,
že úroveň demokracie je taková, jaká je úroveň opozice,“ sdělil
následně Franz. Opozice by ze dvou třetin měla říkat, co se jí nelíbí,
ale z jedné třetiny to, co se jí líbí. „Měla by vytvořit ostrov
pozitivní energie,“ dodal umělec. „Opozice ale nyní strávila veškerý
čas a energii tím, že říkala, co se jí nelíbí, ale na to pozitivní už
nezbylo. A najednou jsou tu volby a ona začala hledat. A když se k tomu
přidají kandidáti ad hoc, tak mi to připadá jako spolek náhradníků z
druhé ruky,“ dodal Franz.

Původní text ZDE

Zda půjde volit v prezidentských volbách, zatím ještě Franz neví. „Jídelní
lístek sice vidíme, ale nevím, jaké to jídlo je,“ zmínil Franz, jenž se
domnívá, že prezidentský mandát by každý prezident měl zastávat pouze
jednou. „Kdokoliv šel do voleb podruhé, nikdy se mu to nepodařilo tak jako
poprvé,“ dodal Franz.

Za 28 let (od roku 1989) jsme podle jeho slov prošli dětstvím, dospíváním
a aktuálně pubertou demokracie. „A nyní bychom se měli začít chovat
dospěle,“ řekl.

Franz v minulosti podpořil Miloše Zemana, za což byl podle svých slov
vaporizován. „Vynořila se parta, která začla tvrdit, že jste hlupák.
Tohle všechno je jenom záminka. Prezidentská kampaň je skvělá záminka pro
to, zbavit se někoho, koho cítíte jako konkurenci,“ sdělil Franz.

Nyní již Zemana nepodpoří, a to z důvodu opakování mandátu. „Já jsem
nechtěl ani podporovat někoho tenkrát. Ale byl jsem nucen v té situaci.
Miloš Zeman byl pro mě protikandidátem Karla Schwarzenberga. A kdyby dnes
kandidoval Karel Schwarzenberg, tak bych podpořil kohokoliv,“ dodal.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Elitářský spratek Dienstbier si myslí, že mu to tu všechno patří. Lidi
potřeboval, jen aby ho zvolili. Okamura řádil, když jsme mu četli, co
vykládal ministr na Primě

Elitářský spratek Jiří Dienstbier a ostatní členové vlády se obávají
názoru veřejnosti. Na druhou stranu ale potřebují nějaké pozitivní body,
a tak hrají s občany divadlo kolem ústavního zákona o referendu, který má
vytvářet iluzi, jak občanům naslouchají. Poslanec Tomio Okamura se velmi
rozohnil, když o tom s PL hovořil, a mluvil o „plivnutí do tváře“. A
když měl komentovat slova Jiřího Dienstbiera, že je třeba eliminovat „absurdní
návrhy“ na referendum, naštval se ještě více.

Ministr Jiří Dienstbier v nedělní Partii na televizi Prima hájil vládní
návrh zákona o referendu. Musel čelit i námitkám, že ve skutečnosti
půjde jen o „hru na referendum“, protože jeho výsledek nebude pro
poslance závazný a navíc jsou poměrně přísné podmínky pro jeho
vypsání. Dienstbier však trvá na tom, že návrh je dobrý a pomůže.

„Od počátku to bylo založené na kompromisu,“ zdůraznil ministr
Dienstbier. Podotkl, že ke schválení návrhu je třeba ústavní většiny
tří pětin, což klade mnohem větší důraz na všeobecnou přijatelnost
úpravy.

Upozornil, že ohledně referenda existuje velmi široké spektrum názorů.
Někteří by jej chtěli pořádat velmi často a o čemkoliv, jiní by
nechtěli dát veřejnosti prostor k vyjádření vůbec nikdy. Vláda podle
Dienstbiera chce zachovat parlamentní formu republiky, ale současně dát
lidem možnost říci svůj názor.

Poslanec TOP 09 Jiří Plíšek mu namítl, že jestliže poslanci nebudou
návrhem vázáni a bude mít pouze doporučující roli, bude z něj v
podstatě jen velmi drahý průzkum veřejného mínění.

Dienstbier poté uvedl, že návrh nepovede k tomu, aby se referendum konalo o
čemkoliv, neboť petice, na jejímž základě bude referendum vypsáno, musí
sebrat čtvrt milionu podpisů. Pokud půjde o „absurditu“, je podle
Dienstbiera nepravděpodobné, že by pod ní dokázali sehnat během šesti
měsíců dvě stě padesát tisíc podpisů.

Na nebezpečí, že tyto podmínky jakékoliv referendum prakticky zmaří, již
upozorňovalo sněmovní hnutí Svoboda a přímá demokracie. Podle něj je
Dienstbierův návrh pouze formálním naplněním proklamace bez faktického
významu. „Požadavek na 250 tisíc podpisů a další parametry zákona
prakticky znemožňují konání referenda,“ prohlašuje SPD.

Návrh prý podpoří, protože je lepší než nic, ale v budoucnosti hodlá
využít jakékoliv příležitosti, jak zákon novelizovat, aby lépe plnil
svou roli.

Lidé, pamatujte si to – plivou vám do tváře, burcuje Okamura

Jejího předsedu Tomia Okamuru oslovily ParlamentníListy.cz s dotazem ohledně
vývodů ministra Dienstbiera, načež se poslanec velmi rozohnil. Vládní
drzost prý již překročila všechny meze. „Ať to občané vědí a
nezapomenou – Bohuslav Sobotka, Andrej Babiš, Pavel Bělobrádek a jejich
strany plivou lidem do tváře,“ vzkazuje.

Vládní návrh podle něj spolehlivě eliminuje jakýkoliv skutečný projev
občanské vůle. Největší problém vidí v požadavku na čtvrt milionu
podpisů, aby vůbec bylo referendum vypsáno. Ve Švýcarsku, které má
podobný počet obyvatel jako my, přitom podle Okamury postačuje k témuž
padesát tisíc podpisů. V našich podmínkách je podle poslance smysluplný
pouze počet do sto tisíc podpisů.

A aby si to vláda pojistila, stanovila ještě neuvěřitelně široký okruh
témat, kterých se referendum nesmí týkat. „A patrně náhodou jsou to
právě ty věci, které občany zajímají nejvíce,“ rozpálil se Okamura.
Občané by podle něj měli mít možnost rozhodovat i o takových věcech,
jako je například členství v EU či NATO, které si politici pod
všelijakými výmluvami nadále vyhrazují pro sebe.

Okamura upozorňuje, že obě podmínky jsou ďábelsky provázané. „Pokud to
referendum má být o otázce, která vás nezajímá, no tak tu petici
nepodepíšete a těch čtvrt milionu lidí se nesežene – to je logické,“
varuje poslanec SPD.

Třetím plivancem pak je vysoké kvorum pro to, aby referendum bylo platné.
Povinná účast 25 procent je podle Okamury výsměchem. „Vždyť u voleb
žádné takové omezení není. Senátora můžete zvolit jedním hlasem.
Protože když jim jde o korýtko, tak si pohlídají, aby mohli být zvoleni.
Pana ministra Dienstbiera zvolilo do Senátu asi deset procent voličů jeho
obvodu a sedí tam. To je neskutečná sprosťárna a lidé se to nedozví,“
rozohnil se Okamura.

A celá nesmyslnost návrhu je podle něj korunována tím, že výsledek
referenda, které projde všemi komplikacemi, nakonec vůbec není pro poslance
závazné. „Takže je to jen komedie, aby mohli udělat mediální senzaci,
jak jsou pro lidi,“ soptil poslanec.

Sám prý chystá na jednání tři pozměňovací návrhy, které by zákon
učinily alespoň trochu použitelným, a ujistil, že pokud se SPD dostane do
příští Poslanecké sněmovny a bude vyjednávat o vládě, bude zevrubná
novela zákona o referendu nepřekročitelnou podmínkou v koaliční smlouvě.
Více prý udělat nemůže. „Já mám svědomí čisté, sněmovně jsem již
návrh pořádného zákona o referendu předložil a vloni v únoru mi ho
poslanci zamítli. Teď je to na nich,“ uzavřel.

Na dotaz, co si myslí o názoru ministra Dienstbiera z Partie, že přísné
podmínky eliminují „absurdní návrhy“, se poslanec Okamura rozpálil
ještě více. „Pan Dienstbier, to je elitářský spratek. Když potřeboval
od občanů zvolit do Senátu, tak mu byli dobří, a teď už je nepotřebuje,
tak nemusí nic předstírat a pohrdá jimi,“ soptil.

A pokračoval: „Tento elitářský spratek žije mimo realitu, netuší, jak
žijí normální lidé.“ Je podle něj neuvěřitelné, jak se jako obhájce
lidských práv může prezentovat někdo, kdo normálními lidmi pohrdá. „On
hájí práva nějakých nepřizpůsobivých, místo aby hájil práva občanů.
No ale co má také dělat, když absolutně netuší, co občany trápí,“
poznamenal rozhořčeně poslanec.

Lidé podle Okamury nesmějí zapomínat, kdo jsou ti, kteří nám vládnou a
nechtějí si do toho nechat mluvit. „Ty elity už se předvedly, zmizely tu
miliardy, které nikdo nikde nedohledá,“ varuje. Ovládat a manipulovat pár
jedinců, kteří do jejich společenství zázrakem proniknou, už se prý
naučili, ale u milionů lidí to trvale nezvládnou, a proto jim nesmějí dát
prostor. „Toho se tihle elitářští synci bojí nejvíc,“ vysvětloval
předseda SPD.

„Tato země nepatří Sobotkům a Dienstbierům, i když oni si to nejspíš
myslí. Patří občanům a ti musejí mít šanci projevit svůj názor,“
uzavřel Tomio Okamura.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Poslanec Fiedler: Nechtěl jsem se smířit s taháním za nitky a se snahami o
ovládání Úsvitu zvenčí

K poslednímu únorovému dni ukončilo 11 členů strany Úsvit v
Moravskoslezském kraji své členství v této straně. Mezi nimi i Karel
Fiedler. Ten ve svém tiskovém prohlášení k danému rozhodnutí uvedl, že
obecným a společným důvodem tohoto kroku je způsob direktivního
centralistického řízení strany, zcela popírajícího proklamovaný a
hlásaný princip přímé demokracie, který strana ve své vlastní činnosti
odmítá. Co si pod tím představit? ParlamentníListy.cz mu proto položily
několik otázek.

Pane poslanče, co vedlo k vašemu rozhodnutí? Jsou to osobní důvody nebo
spíše stranické či – lépe řečeno – politické důvody?

Správně je asi říci, že obojí. Myslím, že to nelze tak úplně oddělit.
V každém případě to není rozhodnutí unáhlené, impulsivní. Již na
konci září minulého roku jsem řekl sám sobě (ale i mým kolegům z
Úsvitu), že si dám čas na rozmyšlenou, jak dále, a že své definitivní
rozhodnutí učiním do konce února (nejdéle do konce zimy). Důvodem byla má
nespokojenost s děním v Úsvitu. Od té doby však přibývaly pro mne
argumenty pouze negativní, ty pozitivní, abych chtěl pokračovat dále,
naopak nepřicházely. Dnes jen plním pouze to, co jsem si stanovil. Po zralé
úvaze jsem se rozhodl ukončit své členství v Úsvitu. Spolu se mnou tak
učinilo dalších deset členů v Moravskoslezském kraji.

Jaké z toho máte aktuálně pocity? Přece jen, rozhodování a úvahy je věc
jedna, definitivní krok a rozhodnutí, věc druhá…

Vyrovnané, bez pochybností. Jak jsem uvedl u první otázky, zvažoval jsem
toto rozhodnutí delší dobu. Nemá smysl se snažit prorazit zeď hlavou.
Když jsem pochopil, že už jsem asi poslední (což mi víceméně potvrdil,
zřejmě v záchvatu upřímnosti, před nedávnem sekretář strany), kdo
odmítá akceptovat tahání za nitky v Úsvitu a jeho ovládání zvenčí,
pochopil jsem, že bohužel nastolený směr už nezměním.

Ovládání zvenčí? Když před časem opouštěl Úsvit Tomio Okamura, padalo
mezi důvody, které zmiňoval, jméno Víta Bárty. Ve vašem případě je
tomu jinak? Nebo i za vaším odchodem lze toto jméno hledat? Pokud ano, v
jakých souvislostech?

Ano, je to přesně tak. Plíživý vliv Víta Bárty na dění v Úsvitu sílil
a sílí. Není to už žádné velké tajemství, je to spíše to, o čem se
nesmělo mluvit, což sami říkali i někteří členové Bloku proti islámu,
pro který platí úplně to stejné, jako pro Úsvit. Vzájemné propojování
se je toho logickým důsledkem. Počet členů v Úsvitu nějakým způsobem
historicky svázaných nebo propojených s Věcmi veřejnými (a Vítem Bártou
v pozadí) dosáhl takového stavu, že současný Úsvit je už spíše pouze
pokračováním Věcí veřejných, což je pro mne zcela nepřijatelné.

Pokud vezmeme fakt ryze pragmaticky, znamená to, že opustíte poslanecký klub?
Dokážete si představit, jak teď bude vypadat zbývající období pro vás v
Poslanecké sněmovně a jakou roli budete ochotný hrát?

Ne, toto není v tuto chvíli aktuální. Znamenalo by to rozkolísání
současného stavu zastoupení jednotlivých klubů ve výborech (což se před
nedávnem ne úplně v klidu řešilo) a k tomuto rozhodně nechci přispět,
obzvláště při rostoucím pnutí v koalici. Mé další působení ve
Sněmovně bude vypadat úplně stejně, jako to dosavadní, pouze nebudu
členem strany, ale poslancem bez politické příslušnosti. Vždyť i v
dřívějším období – ke kterému musím doplnit, že až do 7. 7. 2015
jsem ani členem Úsvitu nebyl – jsem působil ve výborech a nebyl přitom
straníkem. V tomhle se tedy vlastně nic nezmění. Budu pokračovat v práci
ve výborech a na tématech, která si vyberu. Myslím, že mohu říci, že
nejsem tím neviditelným a nečinným poslancem, ale právě naopak. Serverem
Hlídací pes jsem byl vyhodnocen dokonce jako nejaktivnější poslanec ve
Sněmovně. Je to sice hodnocení neoficiální, ale zato nezávislé. Tohoto
ocenění si velmi cením, přestože na moje další politické působení to
nemá (a nebude mít) vliv vůbec žádný. Jedinou roli, kterou jsem ochoten
hrát (ať použiji vaši formulaci) je role nezávislého poslance konajícího
pouze v souladu s vlastním názorem.

Jakou budoucnost, dejme tomu v dalších volebních obdobích, vidíte pro
hnutí Úsvit? Co si myslíte o jeho postupném spojování nebo propojování s
Blokem proti islámu, které jste tu již výše jasně naznačil?

Nepokládám v tuto chvíli za vhodné, abych se šířeji a podrobněji
vyjadřoval ke straně Úsvit, ať už s jakoukoliv verzí názvu strany. Bude-li
konat tak, jako doposud, širší členskou základnu nezíská a bez té není
a nebude ani pevná a jistá podpora. Postupné propojování s Blokem proti
islámu bych hodnotil spíše jako pohlcování Úsvitu Blokem proti islámu.

Snažil jste se ještě před vstupem do Poslanecké sněmovny v různých
občanských aktivitách zlomit vývoj v naší zemi, změnit politickou situaci
u nás. Teď jste člověkem „uvnitř“ – insiderem... Navíc tím, kdo má
za sebou asi teď nepříjemné období. Myslíte, že se přesto všechno
vyplatí stále usilovat o změnu? Budete v tom pokračovat? Jste na to
případně připraven? Pokud ne, myslíte, že vám politika po skončení
funkčního období bude chybět?

Ano, jsem teď tzv. „insiderem“. A bylo opravdu velmi zajímavé poznat
politické dění ve Sněmovně i zevnitř. A je velká škoda, že občané, a
tedy voliči, mají poněkud zkreslené představy o dění ve Sněmovně a o
práci poslanců. Největším omylem je to, že poslanci jsou všemocní.
Vůbec tomu tak není. Poslanci mají výsostné (a velké) právo
zákonodárné – navrhovat a schvalovat zákony, ale žádnou moc konat a
rozhodovat. Samozřejmě, že tohle člověk nezjistí až ve Sněmovně, k tomu
stačí si uvědomit základní fakta o fungování našeho politického
systému. Právem navrhnout zákon sám jednotlivě (a hlasováním se podílet
na rozhodnutí o něm) pravomoci poslance končí. O podstatném dění v zemi
rozhoduje vláda, která vládne a koná.

Ano, usilovat stále o změnu a zlepšení se vyplatí. Určitě v tom budu
pokračovat ať jako poslanec, nebo jako občan. Co bude po skončení tohoto
volebního období, to v tuto chvíli neřeším. Konám podle svého
přesvědčení, ne prioritně proto, abych byl znovu poslancem. Ať už budu
dělat v budoucnu cokoliv, sledování politického dění se už asi nezbavím.

I když teď končí určitá kapitola, asi je na místě též trochu
bilancování. Co pokládáte za největší úspěch Úsvitu? A co naopak za
svůj osobní úspěch, který se vám podařil jako poslanci?

Největším úspěchem Úsvitu byl úspěch ve volbách a vstup do Poslanecké
sněmovny. Tento úspěch vysoko vyčnívá nad vše ostatní a bohužel už pak
nenásledovalo nic, co by se tomuto mohlo alespoň přiblížit, ať už to bylo
pod jakýmkoliv předsedou.

Za svůj osobní úspěch pokládám to, že se mi podařilo být platným a
viditelným poslancem, který se snaží naplno dělat svoji práci (ocenění
serveru Hlídací pes jako nejaktivnějšího poslance snad mohu pokládat za
oprávnění k takovému tvrzení). A také to, že jsem si, jak jsem zaslechl
mezi kolegy ve Sněmovně, snad získal renomé poslance, který si stojí za
svým.

Choices:
- ne
- ano