Question:
Tereza Spencerová: Novičok? Jako houska na krámě, má to leckdo. Putin po
večerech nad čoudícími kádinkami vyvíjí nové zbraně. Ty plky a bláboly
o Rusku... V Evropě hrozí obrovské násilí imigrantů

OKNO DO SVĚTA TEREZY SPENCEROVÉ „Začíná v tom být docela chaos a z ‚tajuplné‘
látky se pomalu stává houska na krámě,“ komentuje editorka Literárních
novin a analytička Tereza Spencerová dohady o tom, kde všude po světě
existuje látka Novičok, která ohrozila na životě ruského a britského
agenta Sergeje Skripala. Na výsledky vyšetřování si Spencerová ráda
počká, nicméně dlouhodobá poškození vztahů s Ruskem nečeká. „Putinovi
mezitím ke znovuzvolení blahopřál i Donald Trump a prý si pohovořili
vřele a konstruktivně, dokonce ti dva mají v plánu, že se už někdy brzy
sejdou. Prý že mít s Ruskem dobré vztahy je lepší než mít vztahy
špatné, tvrdí ten ‚ruský agent‘ Trump,“ zdůrazňuje analytička v
rámci pravidelného shrnutí týdenních událostí na ParlamentníchListech.cz.

Tak nám to stále skřípe kolem Skripala. Britská premiérka je opatrná a
mluví o tom, že agent byl zasažen „látkou typu, který byl vyvinut v Rusku“,
ne tedy že by to v Rusku bylo přímo vyrobeno. Bývalý britský diplomat
tvrdí, že z veřejně dostupných ingrediencí Novičok vyrobil Írán a
Rusové dokonce naznačují, že není nijak těžké to vyrobit. Jak je to tedy
fakticky s látkou, kvůli které leží v nemocnici v ohrožení života Sergej
Skripal a jeho dcera?

Upřímně, „kauza Skripal“ mě více méně přestala nějak přehnaně
zajímat před pár dny, když velení britské policie oznámilo, že jim
vyšetřování zabere ještě „celé měsíce“. Klidně si na výsledky
počkám. Protože v mezidobí tu beztak máme jen haldy různých proklamací,
kdo za co „s největší pravděpodobností“ může nebo nemůže, to vše
střižené soutěží mezi britskými ministry, kdo pronese na adresu Ruska
větší zhovadilost nebo rovnou nadávku. Nejnovějším příkladem je šéf
britské diplomacie Boris Johnson, který včera obvinil Rusko, že využije
fotbalový šampionát jako Hitler olympiádu…

Nicméně, jistě, objevují se samozřejmě i zajímavosti. Z hlediska
politického vývoje kolem kauzy je veledůležité, že Berlín vše vnímá
jen jako „bilaterální“ záležitost mezi Británií a Ruskem a že i EU
sice mluví o solidaritě s Británií, ale v zásadě jen opakuje opatrnické
britské formulace o „nervové látce typu, který byl vyvíjen v SSSR“,
což Rusko s celou záležitostí vlastně nijak nespojuje. Pizza od nás za
rohem s Itálií taky nemá nic moc společného.

Zmiňujete Írán. Tam onu záhadnou látku typu Novičok – v SSSR ale této
kategorii říkali Foliant – vyvinuli pod dozorem Mezinárodní organizace pro
kontrolu chemických zbraní (OPCW) už v roce 1992 a současně zveřejnili
způsob výroby i metody detekce. Prestižní magazín New Scientist s
odvoláním na západní experty tvrdí, že si poté svého „Nováčka“
legálně vyrobilo mnoho zemí, přičemž týž Boris Johnson, jeden z
hlavních „hooligans“ celé kauzy, najednou v rozhovoru pro Deutsche Welle
přiznává, že tuto látku mají i britští armádní chemici ve svých
laboratořích v Porton Down, pouhých 16 kilometrů od místa, kde byl Skripal
se svou dcerou otráven. No, zkrátka, začíná v tom být docela chaos a z „tajuplné“
látky se pomalu stává houska na krámě. A do toho se v Rusku jakoby
pučením množí „autoři“ Novička; všichni o sobě tvrdí, že jsou ti
jediní praví a ostatní jsou jen lžiautoři, kteří houby vědí, protože
„pravdu znám jen já“…

Takže si klidně těch pár měsíců počkám, s čím přijde britská
policie, ale mám dopředu silný pocit, že to nebude nic moc přesvědčivého,
i proto, že je to už mimořádně zpolitizovaná záležitost. Takže to
nejspíš dopadne jako s Litviněnkem. Tehdy byla ministryní vnitra shodou
okolností ta samá paní Mayová, co dneska dělá premiérku, a výsledná
zpráva jejího úřadu se topí v obratech typu „nejspíš“, „pravděpodobně“,
„možná“…

Nahlédněme na věc z hlediska diplomatického a politického. Co se děje, aby
bylo objasněno, kdo to provedl? Jak vnímáte argumentaci ve stylu „naši
spojenci to tvrdí, tak jim budeme věřit“? Co říci na výzvy, ať odsud
vypakujeme desítky ruských diplomatů? Což tedy říká třeba Ivan Gabal,
který chce vyhošťovat už roky. Jakou škodu ve vztazích EU a Ruska případ
způsobil a jak zasáhne naše vztahy s Ruskem to, že Rusové obviňují i nás
z toho, že Novičok máme?

Myslím, že pro objasnění celé záležitosti se toho – přinejmenším v
politické rovině, kterou máme možnost vidět – neděje nic. Britové
odmítají předat vzorky Rusům, kteří tvrdí, že by na základě analýzy
uměli najít výrobce, a místo toho čekají na experty OPCW, kteří by měli
potvrdit britskou „pravdu“. A možná, že ji i potvrdí, protože v Sýrii
běžně přebírají vzorky různých látek od Al-Káidy a Bílých přileb,
které shodou okolností také platí hlavně Británie, a na jejich základě
pak ukazují na „Asadovy chemické útoky“. Uvidíme tedy, co bude, ale i
britští experti uvádějí, že testování vzorků zabere alespoň tři
týdny. Je hezké, že máme na Západě pár politiků, kteří „vše vědí“
mnohem dřív než experti…

A to, že máme slepě věřit všemu, co říkají naši spojenci? Víte,
dobrovolnou kapitulaci vlastního rozumu tak nějak ze zásady odmítám, tím
spíš, jak už jsme si řekli, ruce pryč od „kauzy Skripal“ dává i EU v
čele s Německem. Putinovi mezitím ke znovuzvolení blahopřál i Donald Trump
a prý si pohovořili vřele a konstruktivně, dokonce ti dva mají v plánu,
že se už někdy brzy sejdou. Prý že mít s Ruskem dobré vztahy je lepší
než mít vztahy špatné, tvrdí ten „ruský agent“ Trump. V současné –
na pohled vyhrocené – situaci Putinovi ostatně blahopřál i unijní šéf
Jean-Claude Juncker a poněkud překvapivě třeba i estonská prezidentka
Kersti Kaljulaidová, byť Pobaltí patří k největším odpůrcům Ruska v
Evropě. Tak nevím, jaké spojence bychom to měli podporovat. Klauna Borise
Johnsona? Chápu naše „bojovníky proti Rusku“, že se snaží na kauze, o
níž vlastně nikdo nic neví, našlehat nějaký „kapitál“, ale dělají
to vesměs tak nešikovně, až hloupě, že si tím sami pod sebou
podřezávají větev a znevěrohodňují to, co hlásají.

Co se týče ruského obvinění, že jsme Novička vyráběli i v Česku, tak
to samozřejmě neznamená, že by současně tvrdili, že by se v Salisbury „útočilo“
právě českým produktem. Není ale od věci připomenout, že jej – i s
chemickým vzorcem – popsali čeští armádní experti oficiálně
přinejmenším už v roce 2009 čili tuto látku už nějakou dobu známe a
zcela jistě i umíme vyrobit. Osobně bych přitom ruské „obvinění“, že
Novičok mohl pocházet od nás, nepovažovala až za takovou hanbu, nebo snad
dokonce urážku, protože je to naopak důkaz vyspělosti našich kapacit.
Přece když to umějí vyrobit v Íránu…

Ale vážně, to samozřejmě neznamená, že by v Salisbury byl použit „český“
Novičok, který podle ministra Stopnického ani nemáme. Když se tak rádi
chlubíme vojenskými chemiky, tak je přece logické, že na něčem cvičit
musí, ne? Šéf Vojenského výzkumného ústavu v Brně to svým způsobem
potvrdil, když konstatoval, že se otravné látky v České republice
vyrábějí, ale výlučně pro laboratorní účely, kvůli otestování jejich
vlastností. Zkrátka, myslím, že to vše ve finále naše vztahy s Ruskem
nijak nezhorší, a ani nevylepší. Nestane se nic.

Jako na potvoru vychází kniha „Biologická bezpečnost v Putinově Rusku“.
Ta tvrdí, že Putin se chystá vyvíjet zbraně na bázi genetiky a
psychofyziky. Což nejsou chemické zbraně, které jsou zakázané, ale mohou
to dle vyjádření, které prý ruský prezident přímo poskytl, zbraně
mocné jako ty jaderné. A prý jde o výzkum na čistě obranné bázi. Jak
jste z toho moudrá?

O té knize nic moc nevím, kromě recenzí, které jsem si kvůli vaší
otázce našla na internetu, a stejně tak netuším nic moc ani o jejích
autorech. A přiznám se, že netuším ani, co přesně by mohla být ta
psychofyzika… Obecně ale platí, že mocnosti vyvíjejí spousty
roztodivných zbraní, a tak mě to nepřekvapuje. Vůbec, je to hodně
zvláštní, kolik energie lidstvo vynakládá na hledání nových způsobů,
jak se navzájem vybít. Jen mě baví představa, kterou navozujete v otázce,
že Putin po večerech, když se už konečně pro ten den dovměšoval do chodu
celého světa, lehce uondaně usedá v Kremlu za stůl plný čadících
kádinek a začíná cosi vyvíjet třebas na té „bázi genetiky“…

Ačkoliv je Putin do značné míry nenáviděn na Západě, v Rusku drtivě
vyhrál prezidentské volby. Mají ho ti Rusové tak rádi, nebo jsou
masírováni médii, z nichž všechna důležitá kontroluje Kreml? Už i
někteří čeští pozorovatelé, kteří Putina opravdu nemají rádi, tvrdí,
že většina Rusů ho nejspíš skutečně zvolila, do určité míry
dobrovolně. A jinak, mnozí temně hartusí, že teď bude Putin mnohem
tvrdší, protože už má „své jisté“. A že až se mu začne hroutit
ekonomika, rozpoutá zase nějakou tu válku, aby si zvedl procenta obliby. Co s
tím?

Putin vyhrál s přehledem a nikoho soudného to snad nepřekvapilo. My si tady,
na Západě, umíme nezměrnou péčí médií a politiků vytvářet jakési
virtuální světy, které nemívají s realitou nic moc společného, a často
dokonce vůči realitě bývají v přímém protikladu. A pak máme problém
onu realitu popisovat, přičemž právě Rusko je jedním z dokonalých
příkladů: Putin tedy vyhrál, protože Rusové volí z donucení, ze strachu,
teď konečně se ho začněme bát, protože teď už „může cokoli.“,
jako kdyby bylo předtím něco jinak a jako kdybychom ty „ruské tanky na
našich hranicích“ nevyhlíželi už posledních pár let… Omlouvám se,
ale už podobné plky dávno nečtu a neposlouchám, natož abych měla potřebu
je nějak komentovat.

Přitom ale tak nějak ve skrytu duše doufám, že alespoň lidé v
rozhodujících státních pozicích a úřadech realitu znají a že všechny
ty antiputinovské „zasvěcené“ a vesměs katastrofické bláboly jsou
určeny jen pro „lid“, aby v rámci tohoto prostinkého, až komiksového
výkladu světa věděl, kdo je ten „hodný“ a kdo ten „zlý“. Protože
pokud by vrcholní politici opravdu věřili tomu, co mnozí sami veřejně
prohlašují, tak pánbu s námi. To by nás pak Rusko fakt mohlo jednou
nepříjemně překvapit. Ale mohli bychom si za to sami.

Turci se i nadále chovají poměrně brutálně v Afrínu, lidé před nimi
prchají. Na Al Džazíře jsme ovšem mohli vidět starce z jakési vesnice v
oblasti Afrínu, jak máchá rukama a hlásí do kamery, že všechno je úplně
v pořádku a všichni se mají vrátit. Následovaly záběry, jak Turci
rozdávají humanitární pomoc. Co ti Kurdové vůbec blbnou, řekl by si asi
divák? Jinak, turecká armáda chce prý obsadit i Manbídž, který je vedle.
Kde se Turci zastaví a co je jejich cílem? Eliminace všech kurdských
samospráv na severu Sýrie?

Jistě, ani Afrín stejně jako většina Sýrie není žádná homogenní
oblast, a tak v něm nežijí jen Kurdové, a i pro ně beztak platí, že „Kurdů
je hodně a jsou různí“. Extrémním příkladem budiž skutečnost, že i v
řadách sunnitského džihádistického předvoje turecké armády do Afrínu,
tedy z našeho pohledu „proti svým“, vstoupily také oddíly kurdských
sunnitských muslimů. Turecká média v uplynulých dnech ukazují skupiny „místních
obyvatel vítajících osvoboditele“, v tureckém Gaziantepu už zasedá
jakási „městská rada Afrínu“, která je prý složená z „místních
Syřanů“, rozhoduje o rekonstrukci oblasti za turecké peníze. Sám turecký
prezident Erdogan tvrdí, že si nehodlá Afrín ponechat, ale předá jej do
rukou „skutečných vlastníků“, byť aktuálně není až tak úplně
jasné, kdo že to bude. Těch možností je poměrně dost.

A ano, nyní má Turecko podle všeho v Sýrii na mušce Manbídž, v němž
kromě kurdských milicí působí také americká komanda. Ankara po
Washingtonu chtěla, aby se z Manbídže stáhl a vzal s sebou i ozbrojené
Kurdy, ale než se o tom začalo reálně jednat, tak padl ministr zahraničí
Tillerson a na jeho místo má přijít bývalý šéf CIA Pompeo. Je
považovaný za jestřába, a tak se pravděpodobnost turecko-amerického
střetu o Manbídž zase o něco zvyšuje, ale spíš jen kdesi v „diplomatickém
zákulisí“. Na skutečnou vnitroalianční válku v rámci NATO fakt
nevěřím.

Nicméně, Manbídž se bude muset „nějak“ vyřešit, načež mají Turci
podle všeho v plánu postup podél hranice až do Iráku, kde už obnovili
nálety na tamní pozice kurdských oddílů hlásících se k „turecké“
Straně pracujících Kurdistánu. Bagdád s tím souhlasí, protože se tím
vyřeší i část jeho vlastního „kurdského problému“. Takže k vaší
otázce: Tureckým – ale současně i syrským, iráckým a íránským –
cílem je postupná likvidace ozbrojených Kurdů a jejich silou prosazovaných
nároků na území a tím i plánů na ustavení nějakých územních entit.
Jinými slovy, nějaký nezávislý Kurdistán je znovu odsouván do říše
virtuální reality. I když, pravdou je, že „nezávislost“ jakéhokoli z
těch všech možných Kurdistánů, by beztak byla – vzhledem k zeměpisné
poloze uprostřed nepřátelských regionálních mocností – jen iluzí.
Takový „státní“ útvar by se musel plně spolehnout na „letecké mosty“
ze světa kdesi za regionem, nebyl by s to profitovat z ropy nebo plynu, stal by
se plně závislým na vůli či nevůli vnějších sponzorů. V tomto ohledu
by se tak situace vlastně oproti té současné nijak zásadně nelišila.

Z velmocenského hlediska se mluví o tom, že Kurdy podrazili jak Američané,
tak Rusové. Dějí se turecké operace v oblasti s jejich tolerancí? A
signalizuje to snad, že se mocnosti míní dohodnout na trvalém rozdělení
Sýrie? Zmocněnec OSN Stefan de Mistura v Ženevě pronesl, že model
rozdělení Sýrie by nezastavil násilí a že klid nebude, dokud se do
vyjednávání nezapojí i ty strany, které dosud stojí stranou, zejména prý
„sunnité“. Co tím myslel? Měl pravdu?

Ten pojem „podraz“ v zásadě asi použít lze, i když s určitými
výhradami, protože je konkrétně v Sýrii řeč především o afrínských (až
krajně) levicových Lidových obranných jednotkách (YPG), což je ovšem jen
malá část kurdské komunity jako takové. Rusové si „umyli ruce“ poté,
co se je marně snažili přesvědčit, aby vrátili Afrín do rukou Damašku a
teprve potom vyjednávali třebas o nějaké autonomii. Američané je
používali jako pozemní nájemnou sílu k boji proti Daeši, ale proti Turecku
je nijak nebrání. Je fakt, že před pár dny Washington varoval Turky před
humanitárními důsledky jejich invaze do Afrínu, ale jsou to jen slova,
která zradikalizovanou část Kurdů jen sotva uspokojí a přesvědčí, že
je USA nezradily. A zatímco Sýrie vyzývá Turky, aby se stáhli z jejího
území, Rusko s Íránem přihlížejí, jak Turecko boří dosavadní
americko-kurdskou koalici a tím fakticky i snižuje americké možnosti
ovládat rozsáhlé oblasti Sýrie, jak tomu bylo doposud. Fakt by mě zajímalo,
co hodlají s „namlsaným“ Tureckem dělat potom… Jistě to bude jedno z
hlavních témat jejich summitu, který je plánován na počátek dubna.

Tím se ovšem plavně dostávám k tomu, že bych na trvalé rozdělení Sýrie
mezi mocnosti dneska už moc nesázela. Ještě před takovými dvěma třemi
roky ta možnost reálně existovala, ale nezadařilo se. Remízy jsou totiž
očividně jaksi „neamerické“. Ve finále se proto bude bojovat až do
konce, klidně ještě i několik let, i když nejspíš jen v několika
relativně omezených lokalitách. Důležité přitom ale je, že sunnité se
do stabilizačního procesu už přece jen zapojují. Lednová – a na Západě
dost vysmívaná – „syrská národní konference“ v ruském Soči sice
nebyla zcela reprezentativní, ale přijeli tam mimo jiné i velitelé
sunnitských rebelů z jihu Sýrie, z Dar´á. Po návratu je za to sice jejich
spolubojovníci zatkli, ale po pár dnech je propustili. Ještě před rokem
dvěma by je přitom popravili za „vlastizradu“. Chci říci, že vše se
vleče a viditelný pokrok bude trvat ještě dlouho, ale přesto se v Sýrii
„cosi mění“. A jestli Mistura těmi „sunnity“ myslel Al-Káidu nebo
zbytky Daeše či dalších teroristů, tak to fakt nevím. Ale kdo by s nimi
jednal, že?

Mimochodem, je vcelku ilustrativní, že „kšeftsman“ Donald Trump nabídl
Saúdům, kteří sunnitské teroristy (nejen v Sýrii) podporují, že
americká armáda v Sýrii zůstane a bude bojovat proti Damašku i íránskému
vlivu, ale jen pokud feudálové „vysolí“ čtyři miliardy dolarů. Armáda
té „pochodně světové demokracie“ otevřeně v žoldu tmářských
Saúdů! Svět je fakt bizarní. Pořád přemýšlím, proč si neřekl o víc…

V Německu se začali mezi sebou mlátit Turci a Kurdové. Jak si vysvětlujete,
že vzájemná nenávist trvá, i když jsou stovky kilometrů od domova? Proč
to ti lidé nedokáží hodit za hlavu a neradují se z toho, že blahobytně
žijí v Německu? Jak tohle může skončit?

Proč vzájemnou nevraživost a napáchané zločiny, ať už válečné, nebo
teroristické, nehodí za hlavu? Válku si každý nese v sobě a s sebou a
každý ji vnímá jinak. Jistě že se většina Kurdů i Turků k násilnostem
nepřipojí, ale pro citelné „zneklidnění“ osmdesátimilionového
Německa postačí ve skutečnosti jen pár tisíc radikálů z obou stran.

Jak to může skončit? Klidně i hodně špatně – Turecko nyní „zkoumá“
původ zbraní, které mají kurdské milice v Sýrii nebo Iráku, nemluvě o
kurdském „undergroundu“ v samotném Turecku. Pokud „někdo“ bude chtít,
našlehá se příslušná hysterie a s ní naroste i počet terčů,
samozřejmě i v Evropě. A když si k tomu přičtete možnost, že by v
Evropě mohla navíc propuknout „dovezená válka“ třeba mezi sunnity a
šíity, muslimy a Židy, Araby, Turky a Afričany, znásobeno už dnes
působením třeba čečenských náboženských komand a čistě zločineckých
klanů původem snad ze všech koutů třetího světa… Neveselo, truchlivo.

Co bychom měli v příštích týdnech sledovat?

V té záplavě krizových situací si jistě každý tu svou „oblíbenou“
vybere sám…

Choices:
- ne
- ano


Question:
Kohoute, ty debile. Umělcova slova o naší kultuře coby lejnu mají drsné
dozvuky

Performer Milan Kohout minulý týden užasl nad tím, že Evropa nechává
uprchlíky v bahně na řecko-makedonské hranici. Evropany označil za „svině“
a evropskou kulturu za „smradlavé hovno na tváři světa“. Na svá
tvrzení obdržel řadu reakcí, vesměs nesouhlasných. S jejich pisateli se
rázně vypořádává.

Odpověď na komentáře k tomuto článku:

http://www.parlamentnilisty.cz/arena/monitor/Jsme-svine-a-nase-kultura-je-smradlave-odsoudil-nas-vsechny-Milan-Kohout-A-strhlo-se-peklo-426464

Až na pár výjimek rozum používajících vidím, že se na moji kritiku
západní křesťanské civilizace opět ozvaly potrefené husy.

Ale v jejich kejhání už je cítit trocha nejistoty nad vlastními
vlasteneckými pravdami, nad pravdami vystavěnými na historicky chatrných a
práchnivých kůlech „národa slavného praotce Čecha“, který přece za
nic nemohl a nikdy nikomu nic neudělal, ba právě naopak byl vždy jen
nespravedlivě utiskován. Já jsem přeci naprosto nevinný, vztekle odsekává
Čech a dnes a denně si myje ruce v úkrytu před očima velkých mocností
naší západní křesťanské civilizace, ale vždy je k nim na veřejnosti na
oko přichýlený a ochotný se s nimi za svoji loajalitu dělit o velký
evropský historický lup. Já nic, já jen muzikant, a ne zloděj, říká ale
Čech, na mně nemůžete chtít nějaké zásadní kroky či spoluzodpovědnost,
já si chci jen v klidu zahulené putyky popíjet pivko, cpát se vlastnoručně
utopenými domácími utopenci a s ničím nemít nic společného. Co bych si
sem bral nějaký „čmoudy“, kteří by mě ujídali z mého nakradeného a
dle mého soudu malého koláčku.

Přitom ale, milý nevinný Čechu, každý poslední vesnický kostelíček
připomíná tvoji českou spoluvinu na příšerných zločinech křesťanství,
které toto náboženství jako nosná ideologie západního impéria
provádělo a dodnes provádí ve všech koutech světa. Křesťanství, které
vyvraždilo v historii rekordně největší počet lidí po celém světě.
Křesťanství, které, ve jménu svého vymyšleného boha vybíjelo
nemilosrdně stamiliony pohanských nepokřtěných „lidozvířat“ v
násilně zabraných koloniích, tak jak je definoval odporný manuál na
dominanci západní civilizace nad zbytkem světa nazývaný Bible.
Křesťanství, které nastartovalo nekontrolovatelné drancování
přírodních zdrojů a kapitalismem roztáčený konzumerismus způsobující
ekologický kolaps na celé zeměkouli.

Ale já „Čech obecný a nevinný“ si jen zpívám v našich kostelíčcích
Rybovy mše a zbožně hledím na zohavenou mrtvolu přibitou na zkřížených
prknech. Ach, jak se cítím nevinný, vždyť můj Ježíš byl pořád se mnou
přibitý na kříži v mém kostelíčku, když vedli statisíce mých
spoluobčanů věřících v judaismus na jatka, když vedli statisíce mých
romských spoluobčanů do kremačních pecí, když za mé osvobození od
nacismu umíraly statisíce ruských mladíků a můj Ježíš proti tomu
neudělal ani hovno. A když to neudělal on, co já, Čech, mám za něj něco
dělat, já jsem přece tak dobrý a hodný.

Není divu, že se laskavý český člověk příšerně nasere, když mu
někdo připomene jeho spoluzodpovědnost za zločiny celé západní
křesťanské civilizace a začne hrdinným hlasem vykřikovat něco na způsob
českého Tondy sondy či Lukáše, jednoho z Ježíšových kámošů, viz:

Tonda Sonda, 16. 3. 2016 14:53:38

Kohoute hloupej, já jsem žádnou válku nevyvolal, já mám svědomí čisté.
Nevnucuj lidem nějakou kolektivní vinu, my neválčíme, ani jsme o válce
nerozhodovali, tak nemáme povinnost někoho krmit a šatit. Víš Kohoutku, o
životě víš teda uplný HOUNO... Prý... z valek, ktere jsme sami vyvolali...
To je dement! Češi žádnou válku nevyvolali, ty DEBILE!!!

Lukáš Rejnek

tahle osoba by měla být zbavena českého občanství, Lukáš Rejnek, 16. 3.
2016 21:43:46

je to možné??? JAK DOSÁHNOUT TOHO, ABY TENHLE HAJZL NEBYL ČECH??? bylo by
skvělé, kdyby zemřel... takový hnůj nemá právo chodit po české zemi...

Teď mě napadá performance, kterou jsem dělal, abych otestoval ochotu k
vyčištění společnosti od neblahého vlivu křesťanství. Na festivalu v
Brně jsem vymyslel následující performanci.

Všiml jsem si, že centrum Brna je obtočeno křesťanskými kostely, jakoby
škrtící oprátkou kolem krku, na kterém by mohla stát racionálně
přemýšlející hlava.

Proto jsem sepsal a nabídl lidem brněnským petici, ve které jsem navrhl
zboření těchto kostelů, aby se urbanisticky uvolnil střed Brna a jeho
obyvatelé mohli opět rozumně a svobodně dýchat.

Zde je záznam mé performance, na kterém můžete posoudit, zdali jsem uspěl,
či nikoliv.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Použijme sílu, vyzývá exvelvyslanec Kolář

O tom, jak bychom měli na včerejší teroristické útoky zareagovat, se na
serveru IHNED.cz zamýšlí bývalý diplomat Petr Kolář.

Teroristé podle něj chtějí vyvolat chaos a paniku, zastrašit nás a
paralyzovat. Také chtějí, abychom opustili principy a hodnoty, na kterých je
naše společenství postaveno. „Přáli by si, abychom se v šoku z útoku
snížili na jejich úroveň a potvrdili tak teze o prohnilém a veskrze
špatném liberálním Západě, jehož civilizaci je potřeba vymýtit i s
kořeny z povrchu zemského,“ píše Kolář.

Podle něj je jedinou možnou odpovědí semknutí se k obraně ideálů svobody
a tolerance, a to prostředky, které jsou nám vlastní. „Přestaňme se
ostýchat šířit prostor humanismu a demokracie ve světě. Likvidujme
nepřátele liberální demokracie a proponenty nenávistné militantní
islamistické ideologie všude, kde se nacházejí,“ vyzývá.

Celý text je ZDE

Naše strategie podle Koláře musí vycházet z toho, že v miliardovém
světě muslimů nejsou všichni naši nepřátelé a že militantní islamismus
nejvíc ohrožuje muslimy samotné. „Hledejme a podporujme ty, kteří se od
barbarství a fanatismu perverzně omlouvaného náboženskými pohnutkami
distancují. Podpořme muslimy, kteří chtějí být našimi spojenci,“
píše Kolář.

Závěrem upozorňuje, že máme co ztratit. A proto stojí za to bojovat.
Ovšem bez obětí se to neobejde. „Nechceme-li ale obětovat to nejdražší,
tedy život ve svobodné, tolerantní a prosperující společnosti, zadarmo to
nebude,“ uzavírá Petr Kolář své zamyšlení nad včerejšími útoky v
Bruselu.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Komedie a vážné ohrožení. Generál Randák má zásadní poznámky k dění
posledních dnů

ROZHOVOR Bývalý ředitel civilní rozvědky generál Karel Randák nechápe
nadstandardní bezpečnostní opatření při návštěvě čínského
prezidenta Si- Ťin-pchinga v České republice. „To, co se dělo, je podle
mého názoru komedie. Tohle patolízalství a lokajství se nám jednou vymstí.
A přijde mi dost nepochopitelné, že Číňané, kteří tam byli, mají
vůbec odvahu napadnout naše lidi,“ prohlásil generál Randák a kritizoval
i chování české policie, jejíž zásahy proti českým občanům považuje
za naprosto neobjektivní.

Připadala vám bezpečnostní opatření v průběhu návštěvy čínského
prezidenta Si Ťin-pchinga v České republice adekvátní? Počet policistů v
ulicích neměl obdoby ani při někdejších návštěvách prezidentů USA a
Ruska Obamy a Medveděva nebo Putina. Hradčanské náměstí nebylo uzavřeno
ani při návštěvě Obamy, ani Jana Pavla II, dokonce ani při návštěvě L.
I. Brežněva v 80. letech. Myslíte si, že zrovna čínskému prezidentovi u
nás něco hrozilo ze strany evropských teroristů, čímž vysvětlovala
policie tak masivní nasazení?

Nedokážu posoudit, jestli tato bezpečnostní opatření byla tvrdší nebo
větší než při návštěvě amerického prezidenta.

Policie to potvrdila sama, protože odůvodňovala přísnější opatření
odkazem na terorismus v evropských metropolích. Myslíte si, že čínskému
prezidentovi skutečně u nás hrozil útok ze strany džihádistů?

Jestli policie větší nasazení vysvětluje tím, že teď dochází k
nárůstu teroristických útoků, je to podle mého názoru úplně mimo
realitu, protože nepředpokládám, že by někdo chtěl zaútočit na
čínského prezidenta. Není důvod. Dovedu si představit, že by na
čínského prezidenta chtěli zaútočit ujgurští separatisté. Ale kolik je
v České republice ujgurských separatistů a jaké tady mají zázemí? Z
tohoto pohledu se mi takové vysvětlení zdá mírně pokulhávající.

Teroristické útoky v Evropě by byly jistě důvodem k tomu, aby byla tak
silná bezpečnostní opatření přijata například při návštěvě
izraelského prezidenta. Ale nebyla zdaleka taková jako při současné
návštěvě nejvyššího představitele komunistického režimu. Není to
podivné?

Opravdu nechápu, proč byly takové policejní manévry. Já jsem shodou
okolností byl v době této návštěvy v Praze, to byla katastrofa. Praha byla
úplně paralyzovaná. Auto jsem musel nechat na okraji hlavního města,
protože okolí hotelů a celá magistrála byly neprůjezdné. A to opravdu
nebylo ani za dob, kdy tu byl na návštěvě americký prezident Obama.

Při státních návštěvách v minulosti byla určitá komunikace uzavřena
jen chvíli před tím, než kolona s představiteli jiné země projela, po
jejím průjezdu byl opět obnoven normální provoz. Jak si vysvětlujete, že
teď byly uzavřeny celé úseky hlavního města, i když čínský host už
byl úplně někde jinde?

Já si to nevysvětluji, nedovedu to pochopit. Jestli to měla být nějaká
generální zkouška na to, až tady bude hrozit nějaký teroristický útok,
nevím, ale vysvětlit si to nedovedu. To, co se dělo, je podle mého názoru
komedie. Asi jinak bych to nenazval, ale třeba se pletu, možná to mělo
nějaký racionální důvod, ovšem já ho tam nevidím. Nikdo ho navíc
neřekl, protože zdůvodnění teroristickými útoky v Evropě je nesmysl.
Teroristické útoky, jak známo, se čínských cílů vůbec netýkají. Kdy
naposledy došlo k nějakému teroristickému útoku na území Číny a kdo ho
spáchal? Z toho je potřeba vycházet. Lidi, kteří mají přístup do České
republiky nebo kteří mají volný pohyb po Evropské unii a kteří by
spáchali takový teroristický čin, tady prostě nevidím. Ale znovu říkám:
těžko hodnotit, když neznám pozadí a detaily. Někdo si prostě řekl, že
ukážeme čínskému prezidentovi, jak jsme schopní. Ale nakonec se to stejně
minulo účinkem, protože, jak jsem si někde přečetl, čínská strana
někde hodnotila narušení pořádku jako selhání policejních složek atd.
Zdá se, že jsme se nezavděčili.

Česká policie měla podle nich asi pozavírat všechny aktivisty ještě před
příjezdem čínské delegace, jak by to udělali v takovém případě
Číňané, nebo jak to udělala Kuba před příjezdem amerického prezidenta.

Patří nám to, protože tohle patolízalství a lokajství se nám jednou
vymstí. To je můj osobní názor.

Spekuluje se o zapojení čínské ambasády. Existuje důvodné podezření,
že organizovala čínské občany, převážela je autobusy na místa, kudy
projížděl čínský prezident, například i do Lán, vybavila je vlajkami a
zřejmě i pokyny, aby znemožnili protesty českých občanů. Podle bývalé
předsedkyně Poslanecké sněmovny Miroslavy Němcové jde o nepřípustné
vměšování čínské ambasády do života České republiky. Je takové
jednání ambasád cizích zemí standardní?

Standardní zřejmě v Číně je, že na takové události tam lidi naženou.
To je zřejmě běžná praxe. Znali jsme to nakonec taky. Za minulého režimu
při významných návštěvách byla Evropská třída, tehdy Leninova, plná
mávátek a vlajek.

Ale nenesli je cizí státní příslušníci jako dnes.

Já nevím, kde všechny ty Číňany vzali. Ale přijde mi dost nepochopitelné,
že Číňané, kteří tam byli, mají vůbec odvahu napadnout naše lidi, i
když ti tam šli s tibetskými vlajkami a ti Číňani s tím, dejme tomu,
nesouhlasí.

A jak jste vnímal jednání české policie, která lustrovala a dokonce i
zadržovala české aktivisty, kteří pokojně demonstrovali, zabavovala jim
tibetské vlajky, a podle záběrů z kamer nepostihovala fyzické napadání
Čechů Číňany?

Nechci říkat, že policie stála na straně Číňanů, ale vypadalo to tak.
Když to vezmete opačně, kdyby nějací Češi šli na pekingské náměstí
Tchien-an-men (Nebeského klidu – pozn. red.) a provolávali by slávu někomu,
s kým Číňané nesouhlasí, obávám se, že čínská policie by je před
rozhořčeným čínským davem nechránila, naopak by s nimi zametla jako s
nejposlednějšími provokatéry a zločinci. Tady jsme se dostali do nějakého
stavu, který dost dobře nechápu. Můžeme si říkat, že relace mezi námi a
Čínou má ekonomické konotace, mohou nás přesvědčovat, že čínské
investice v České republice budou něco, co nám tady zachrání ekonomiku.
Ale kdyby to tak stokrát bylo, nemůžeme se přece chovat takovýmto způsobem.
A překvapuje mne, že se tak hlavně chová policie, protože podle mého
názoru byly policejní zásahy naprosto neobjektivní.

Bylo vidět, že ze strany čínských vítačů docházelo k napadání
českých občanů, ale policie proti nim nijak nezasahovala, nezadržovala
pachatele, ale jejich oběti. Myslíte, že měla od někoho takové zadání?

Policie si musí udržet nadhled nad tím, co se v daném místě děje, ne
proto, aby se zavděčila nějakému svému nadřízenému a pokynu, který
dostala. Protože tohle vzbuzuje dojem, že se dostáváme zpátky do let
minulých, kdy policie byla ochotná splnit i ten nejnesmyslnější pokyn,
který před nějakou demonstrací dostala. Dostali zřejmě pokyn, že nesmí
být narušen hladký průběh státní návštěvy, že musí dávat pozor, aby
nebyly na Evropské třídě strženy čínské vlajky atd. To se opravdu
posouváme do pozice jakýchsi lokajů, lokajského vnímání věcí. Mně to
prostě nepřijde adekvátní. Ale možná, že nás, kterým to nepřijde
adekvátní, je málo. Kdyby se tato státní návštěva pojala stejně jako
jakákoli jiná, myslím, že by to veřejnost nezasáhlo zdaleka tolik, jak ji
to zasáhlo teď. V nahlížení veřejnosti na čínskou přítomnost v České
republice to bude mít jen negativní dopad. Jestli se chtěl někdo zavděčit,
tak se zavděčil, ale rozumná záležitost to určitě nebyla.

Když jste mluvil o tom, že policisté plnili nějaké pokyny, které zřejmě
musely přijít z vedení policie nebo dokonce Ministerstva vnitra, měl by
někdo vysvětlit, proč Policie České republiky nechránila české občany,
ale čínské občany, nebo se z možného selhání dokonce zodpovídat?

Jestli by se měl někdo zodpovídat, to opravdu nevím, protože ani jistě
nevím, jestli policisté nějaký pokyn dostali. Pokud ho dostali, tak by se za
to někdo asi zodpovídat měl, protože ty zásahy podle mého názoru nebyly
objektivní. Pokud takový pokyn nedostali, a přesto se tak chovali, je to
ještě horší situace, protože pak je někde systémová chyba. V prvním
případě dobrá, poslouchali pokyn, který dostali, nakonec je to vojensky
organizovaná bezpečnostní složka, takže jsou povinni poslouchat rozkazy,
pokud nejsou vysloveně protizákonné. Ale pokud je nedostali a chovali se
takhle, tak prostě máme špatnou policii, to se nedá jinak říci, protože
není schopna jednat a objektivně posoudit, kdo vlastně ten binec na ulicích
dělá a kdo ne.

Ekonomická stránka věci je pro českého prezidenta a jeho okolí zjevně
prvořadá, nad otázkou lidských práv. Ale v této souvislosti by se měla
zohlednit i bezpečnostní otázka. Bezpečnostní informační služba před
časem upozornila na infiltraci čínských rozvědných aktivit do českých
politických a státních struktur. Myslíte si, že je tady bezpečnostní
riziko?

O tom už se mluvilo mockrát. Mne zaráží několik věcí. Bezpečnostní
informační služba, a já nejsem jejím fanouškem, vyhodnotila jako
bezpečnostní riziko pronikání čínských investic do nějakých
strategických odvětví, například telekomunikací. Takže by nedoporučovala,
aby se Číňané dostávali například do některých společností, které
tady k té kritické infrastruktuře patří. A jaký je výsledek? Na
Pražském hradě si nakoupili čínské telefony Huawei, o kterých si nikdo
rozumný nemůže dělat iluze, že by do jejich systémů neměla čínská
strana tzv. zadní vrátka. Z toho je patrné, že v tomto případě, někdo
nepřikládá sebemenší váhu tomu, co Bezpečnostní informační služba ve
svých výročních zprávách píše. A ten někdo je bohužel nejvyšší
státní představitel, protože ten by mohl říci, tyhle telefony nekoupíme,
koupíme nějaké jiné. Jestli je pod vlivem nějakých poradců nebo
byznysmenů, kteří mají s čínskou stranou něco společného, je věc jiná.
Svědčí to o tom, že zřejmě ano. Nebo to dělá prostě naschvál, což je
samozřejmě možnost, kterou také nelze vyloučit.

Není přece tajemstvím, že velmi aktivním ve vztazích s Čínou je
nejbohatší Čech Petr Kellner. Zúčastnil se návštěvy Miloše Zemana v
Číně, prezident dal dokonce přednost při zpáteční cestě jeho letadlu
před vládním speciálem. A samozřejmě Kellner nechyběl ani u jednání s
čínskou stranou v Praze. Myslíte si, že i tyto zájmy hrají roli v
přeceňování významu vztahů s Čínou?

Já si vybavuji, že před několika lety mi jeden novinář z týdeníku
Respekt, který operoval s informací, že skupina PPF chce krátce po svém
vstupu do společnosti O2 svůj podíl prodat Číňanům, položil hypotetickou
otázku, jestli bych považoval za bezpečnostní riziko, pokud by taková
společnost byla vlastněna Číňany. Já jsem tehdy na hypotetickou otázku
dal hypotetickou odpověď, že by to podle mne bylo bezpečnostní riziko,
protože O2 v rámci provozování telekomunikačních sítí disponuje
neuvěřitelným množstvím dat, osobních údajů o uživatelích telefonů
atd. A kdyby došlo k tomu, že by se k těmto informacím Číňané dostali,
bude to bezpečnostní riziko pro Českou republiku. Strhlo se téměř peklo.
Byl jsem opravdu upřímně překvapený, že lidé ze skupiny PPF se cítili
nesmírně dotčeni tím, proč se tak vyjadřuji. Tvrdili, že PPF tyto úmysly
nemá a že je to poškozuje, když se takové názory objevují na veřejnosti.
Já jsem jim tehdy odpověděl, že to byla hypotetická otázka a hypotetická
odpověď. A dneska jsem si koupil Lidové noviny a tady je titulek přes celou
stránku: Na družbě s Čínou vydělá nejvíc Kellner. Tam je to navázáno
na Home Credit, nicméně je třeba si uvědomit, že bezpečnostní riziko tu
existuje, protože O2 je společnost, která je strategická pro Českou
republiku, má x dat důležitých pro bezpečnost občanů České republiky.
Prodat něco takového, já o tom nevím, že by to tak mělo být, ale může
se to klidně stát, by bylo bezpečnostní riziko. Dosavadní čínské
investice do fotbalu, piva, nemovitostí jsou legrace. Ale v okamžiku, kdy se
tady začíná mluvit o energetice, o ČEZu, jde o další značné
bezpečnostní riziko, protože energetika je strategické odvětví. Elektřina
je to nejzákladnější, co stát má. Bez ní nefunguje nic, proto je to ta
nejstrategičtější surovina, která vůbec existuje. Od té se v dnešní
době odvíjí všechno.

Zdá se, že jsme se nepoučili. Dnes přicházejí města a obce na to, jakou
chybou bylo, když prodávaly cizím firmám vodovody. Nepřijdeme na něco
podobného, pokud půjde o další strategické odvětví.

Nepoučili jsme se a vnímám jako skutečně velké bezpečnostní riziko,
pokud k tomu dojde. A kdo poukazuje na to, že jsme prodali tzv. rodinné
stříbro jako Škodu Auto a osvědčilo se to, musím namítnout, že auta a
komunikace nebo energetika je nesrovnatelná záležitost.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Byla objevena ideální metoda výcviku psa

Britská nezisková organizace Guide Gogs sestavila program, který podle
tvrzení odborníků pomůže ideálně vycvičit psa, aby mohl žít v lidském
prostředí. Metoda byla popsána v článku zveřejněném v časopise Applied
Animal Behaviour Science.

Jedním z hlavních úkolů cvičitele je seznámit svého domácího mazlíčka
s co možná největším počtem lidí, povrchů a míst během prvních šesti
týdnů života, vysvětlují odborníci.

Štěňata se rodí hluchými a slepými, proto první dva týdny výcviku
musíte zasvětit dotykovým vjemům: pejsky je nutné hladit, objímat,
kartáčovat měkkou štětinou a zabalovat do deky z měkké tkáně.

V pátém a šestém týdnu je nutné seznámit štěně s co možná
největším počtem lidí. Jak uvádějí věci, štěně by mělo být
vystaveno mužům s plnovousem nebo knírem a lidem nosícím brýle, čepice
nebo klobouky. Aby se zvíře nebálo neobvyklých událostí, odborníci
doporučují, abychom před nimi rozevřeli deštník. Na této etapě psa
rovněž dávali před zrcadlo, aby si zvykl na svůj vlastní odraz.

Podle vědců na konci experimentu štěňata bez problémů komunikovala s
lidmi a k osmému měsíci byla mnohem pozornější, což je velmi důležité
pro další výcvik.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Bývalý ukrajinský ministr: Polsko blokuje tranzit kvůli „hře na Banderu“

Polsko zablokovalo tranzit ukrajinských nákladních vozů přes své území
kvůli kyjevské politice. V pořadu televizního kanálu ZIK o tom hovořil
bývalý ministr dopravy Ukrajiny Jevgenij Červoněnko.

„Kvůli zahrávání se západními voliči jsme ztratili moc velké peníze a
velkou budoucnost. Téměř jsme ztratili tranzit," dodal bývalý ministr a
upřesnil, že když stál v čele ministerstva v roce 2005, objem tranzitu
dosahoval 5 milionů tun, zatímco nyní tento počet dosahuje pouhých 250
tisíc tun.

„A jestliže nevyhrajeme teď díky zdravému rozumu, tak statisíce lidí
zůstanou bez práce společně s rodinami," uzavřel Červoněnko.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Herman: Dovede si někdo představit, že by dnes někdo v Německu chválil
okupaci Československa v roce 1939?

Ministr kultury Daniel Herman (KDU-ČSL) se na svém blogu na serveru Aktuálně.cz
zamyslel nad tím, zda by někdo obhajoval okupaci z roku 1939. Učinil tak v
souvislosti s článkem na ruském webu Zvezda, který uvedl, že
Československo by mělo být rádo za ruskou okupaci z roku 1968.

„Je smutné, že se v dnešním Rusku najdou lidé, kteří stále nechápou
trauma, jaké pro občany Československa znamenala okupace vojsky Varšavské
smlouvy v roce 1968. Nebylo to trauma jen pro nějaké údajné ‚revanšistické
síly‘, ale také pro mnoho komunistů. Tím spíše pro demokraty,“ sdělil
Herman. Podle jeho slov bylo výsledkem srpnové invaze v roce 1968
instalování zkostnatělého režimu, který tu dvacet let dusil jakýkoliv
pokus o změnu.

„Dovede si někdo představit, že by dnes někdo v Německu chválil okupaci
Československa v roce 1939? Že by používal argumenty, že nás Hitler
vlastně zachránil před bolševismem, nebo že jsme se jen vrátili tam, kam
jsme vždycky patřili? Tak v době protektorátu argumentovali ti, kteří s
tehdejším režimem kolaborovali,“ zmínil následně Herman.

Původní text ZDE

Komunismus podle slov ministra kultury nepadl v nějaké velké prohrané válce,
ale zhroutil se kvůli vlastní neschopnosti. „Proto jsme nebyli svědky
nějaké obdoby Norimberského procesu. Komunistický režim také trval déle,
takže se s ním zapletlo mnohem více lidí. Někteří z těch, co ho budovali
a sami se podíleli na represích po uchopení moci, se potom ocitli na druhé
straně proti němu,“ zmínil.

Materiál, který byl nyní v ruských médiích publikován, považuje za
drzost a varování. „Vojáci, kteří se tehdy na invazi podíleli a dodnes
žijí, by také chtěli mít pocit, že jsou veteráni a podíleli se na
něčem dobrém. Jenže nepodíleli,“ dodal Herman.

„Prezident Zeman se během současné návštěvy Ruska vyslovil proti
falšování historie. Přesně to se tu čtyřicet let dělalo a není důvod v
tom pokračovat. Falšování historie není mlčení o popravách a věznění
v 50. letech a o ničení životů za takzvané normalizace, ve skutečnosti
nenormalizace. Falšování historie by bylo popírat podíl na zločinech,
které tu od roku 1939 až do roku 1989 měli naši vlastní lidé,“ uzavřel
Herman s tím, že s historií se nevyrovnáme, dokud o ní budou trvat lži.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Ústavní experti hrozí koncem Topolánkovy kandidatury na prezidenta. A vnitro
si duplo

Ministerstvo vnitra trvá na tom, že poslanec či senátor může podpořit
víc prezidentských kandidátů. Ústava ani zákon o volbě prezidenta to
nezakazují, řekl dnes ČTK náměstek ministra vnitra Petr Mlsna. List Mladá
fronta Dnes v dnešním vydání s odkazem na ústavní právníky píše, že
poslanec nebo senátor může připojit pouze jeden podpis pod prezidentskou
kandidaturu. Díky podpisům opakujících se poslanců či senátorů nejspíš
podmínky splnilo několik prezidentských kandidátů.

Podle Mlsny je však výklad vnitra jednoznačný a v souladu s Ústavou i se
zákonem o volbě prezidenta, podle nichž kandidaturu jedné osoby musí
podepsat buď 50 000 občanů, 20 poslanců, nebo 10 senátorů. „Ústava ani
zákon o volbě prezidenta republiky. nezakazuje, že mohou podepsat jenom jednu
kandidátní listinu, z čehož naprosto logicky vyplývá, že stejně jako
občan může podepsat kandidátní listinu všem kandidátům, kteří
sbírají podpisy občanů, tak i poslanec nebo senátor se může rozhodnout
pro vícero kandidátních listin,“ zdůraznil Mlsna.

Dodal, že pokud by zákonodárci při tvorbě norem o prezidentské volbě
chtěli, aby mohli podepsat pouze jednu listinu, tak by také museli říct, co
by se stalo, kdyby ji podepsali více lidem. „To zákon vůbec neřeší,“
podotkl Mlsna. Podle něj je kvůli tomu otázkou, jaký podpis senátora či
poslance na kandidátní listině by byl platný, pokud by jich podepsal více.
Podle Mlsny by se třeba mohl najít „škodolibý“ senátor či poslanec,
který podepíše několik listin schválně a přitom bude tvrdit, že podepsal
jen jednu. „Ministerstvo vnitra by je pak nemohlo zaregistrovat a tento
škodolibý poslanec nebo senátor by je vyřadil ze hry. To je naprosto
absurdní výklad ústavních právníků,“ prohlásil Mlsna. Současný
názor Ministerstva vnitra se liší od postoje, který úřad zveřejnil před
prvními přímými prezidentskými volbami v roce 2013 na svých stránkách.
„Týž poslanec nebo senátor může navrhovat v rámci zákonem stanoveného
počtu vždy pouze jednoho kandidáta na úřad prezidenta. Svým podpisem ale
může například podpořit i kandidaturu jiného kandidáta kandidujícího na
základě petice navrhujícího občana,“ uvedlo tehdy Ministerstvo vnitra.
„Pochybnosti o výkladu zřejmě existují, každý z dotčených
prezidentských kandidátů se jistě s někým radil, vrtalo to před. 4 týdny
v hlavě novináři z ČTK, jinak by nedával podnět na Ministerstvo vnitra,"
zmínil na svém facebookovém profilu ústavní právník Jan Kudrna. „A jsou-li
pochybnosti, potom je vždy nutno postupovat podle zásady in dubio pro libertas,
tedy v pochybnostech ve prospěch ústavně garantovaného práva nebo svobody,"
dodal se slovy, že je rád, že podle zákona se každý může u soudu starat
o svou registraci, ale nemůže napadat konkurenční kandidáty. Celý
příspěvek Jana Kudrny: In dubio pro libertas... Pochybnosti o výkladu
zřejmě existují, každý z dotčených prezidentských kandidátů se jistě
s někým radil, vrtalo to před 4 týdny v hlavě novináři z ČTK, jinak by
nedával podnět na ministerstvo vnitra a samotný text § 21 odst. 2 zákona
č. 275/2012 Sb. v platném znění si každý může přečíst a udělat si
závěr sám. A jsou-li pochybnosti, potom je vždy nutno postupovat podle
zásady "in dubio pro libertas", tedy v pochybnostech ve prospěch ústavně
garantovaného práva nebo svobody. A osobně jsem moc rád, že podle zákona
se každý může u soudu starat o svou registraci, ale nemůže napadat
konkurenční kandidáty. I když si dovedu představit, že se k této otázce
stejně v relativně blízké době vyjádří některý z našich vysokých
soudů.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Vladimír Hučín: Popřáli jsme Zemanovi hodně tučného masa, silného
kuřiva a co nejvíce tvrdého alkoholu. A už to vyšetřuje policie

JINÝMA OČIMA Bývalý disident a pozdější důstojník BIS Vladimír Hučín
si myslí, že by se naši i evropští zpravodajci měli zaměřit na aktivity
ruských tajných služeb, protože začal jejich „frontální útok“.
Českou extrémní scénu podle něj sjednocuje podpora prezidenta Zemana,
který má tendence národ napřed strašit a pak zachraňovat.

Vývoj v Evropě během migrační krize nabral značnou dynamiku, u nás jsou
aktivní aspoň média a politici. Jak to hodnotíte?

Sleduji vývoj, ale nepodléhám strachu, jaký šíří lidé, kteří
donedávna byli někde schovaní za pecí a teď se snaží situace politicky
využívat k tomu, aby se zviditelnili. Spíš jsem ochoten naslouchat názorům
lidí, které reprezentuje například Tomáš Halík nebo Magda Vášáryová.
Obávám se hlavně těch, kteří se naučili pracovat se strachem. Problému
uprchlíků by se měly maximálně věnovat i tajné služby, i když
samozřejmě nejde u každého dělat bezpečnostní prověrku. Hlavně by ale
to téma nemělo být zneužíváno politiky, obávám se totiž, že toho
využijí krajně pravicové i levicové organizace. Lidé, kteří se na
tématu snaží vyprofilovat, jsou to často zároveň ti, kdo zde v minulém
režimu kolaborovali, a mnozí z nich v sedmdesátých letech jako
komunističtí činitelé schvalovali, aby se podporovala takzvaný národně
osvobozenecká hnutí a dostávaly se jim naše špičkové zbraně, munice,
semtex a cvičili se zde teroristé. Pokud jde o současnost, bojím se i
různých tzv. záložáků, kteří se ozbrojují a sympatizují otevřeně s
Putinem. Jsem tedy ve střehu nejen ve vztahu vůči těm, kdo do Evropy
přicházejí, ale i vůči těm, kteří s tím tématem straší a
získávají politické body.

Jak se podle vás bude vyvíjet konflikt v Sýrii poté, co Rusko začalo
stahovat své letecké síly? Je riziko většího konfliktu menší?

Rusko tam neprovádí žádné bohulibé akce, když útočilo i na
umírněnější opozici, a využívá maximálně svého vlivu na vedení
syrského státu. Turecko má svůj složitý problém s kurdskou menšinou, ale
jak jej vyřeší, lze nyní těžko říct. Západ v Sýrii jistě bude chtít
udržet vliv stejně jako Rusko, takže konflikt potenciálně hrozí, vývoj se
tedy dá jen těžko odhadnout.

Z vyjednávání s Tureckem vyplývá, že Evropě pomůže řešit imigrační
krizi. Jak vidíte nadějí, že například dohodnutý princip „jeden za
jednoho“ skutečně pomůže?

Je to obchod, který nemusí být z „vyššího pohledu mravního“ úplně
čistý, asi se ale musí vyzkoušet všechny prostředky, které by mohly
migraci zastavit nebo aspoň omezit. Jestli bude fungovat výměna „jeden za
jednoho“, nevím, ale nebude to jistě jednoduché, nejsem si jistý, jestli
má tento princip šanci uspět.

Po trojích zemských volbách CDU oslabila. Ustojí to kancléřka Merkelová a
její migrační politika?

Dalo se čekat, že Merkelová něco ztratí, ale ta ztráta není tak velká.
Záleží na tom, jak se jí bude dál dařit omezit migrační příliv. Ona
ale má také proti sobě ohromnou propagandistickou aktivitu krajně
orientovaných stran a skupin, které se snaží po internetu šířit různé
dezinformace a před volbami to mělo jistě velkou propagační hodnotu. Dohoda
s Tureckem by jí mohla pomoci, Německo má navíc velké možnosti, ekonomicky
je na tom mnohem lépe než třeba my.

Jak vidíte šance nových politických subjektů, které se na migrační
problematice profilují?

Tyto strany potřebují ke svému úspěchu vždy nějaké sociální napětí,
nejistotu a strach ve společnosti, díky tomu mohou získávat přízeň lidí.
Viděli jsme to v případě nacismu i komunismu. Krajně orientované strany
budou posilovat, ale například v Německu je tamní tajná služba
Bundesnachrichtendienst (BND) na rozdíl od naší BIS velmi schopná a věřím,
že dokáže extremistické projevy podchytit. BIS se začíná extremismu
věnovat až teď. Před časem jsem tvrdil, že extremismus u nás bude
problém, a bylo to označeno za šíření poplašné zprávy a byl to jeden z
trestných činů, za které jsem byl vazebně stíhán. Mohl bych tedy dnes
mít škodolibou radost.

Extrémně orientované subjekty působí i u nás, zatím ale tato část
spektra vypadá roztříštěně…

Pokusy o spojení a vytvoření jednotné fronty tady jsou, Konvička při
prosazování svého programu dosáhl velkého úspěchu, když se dostal až na
pódium s prezidentem Zemanem, který má tendence národ napřed strašit a pak
zachraňovat. Na to ta „čtvrtá cenová skupina“ bohužel slyší. Jak se
jim bude dařit, teprve uvidíme. Také finanční podpora ze strany
politického podnikatele Víta Bárty může těmto uskupením pomoci, on se už
jistě poučil z některých chyb a může to vést k nějakému překvapení.
Myslím si ale, že to zatím můžeme ustát.

Polarizace ve společnosti je vidět, v debatách na internetu je spousta lidí,
kteří se svým názorem sice jinak na veřejnost nejdou, ale na webu jsou
radikální. A stejnou možnost budou mít i u voleb. Miloš Zeman těmto
hlasům naslouchá a šikovně to dokáže i díky svému okolí ventilovat.
Podpora prezidenta tyto struktury spojuje.

Kromě toho, že jsou Češi jedni z největších euroskeptiků, je zde i
poměrně dost zastánců Vladimíra Putina a Ruska. Kde se taková podpora bere
v zemi, kterou Rusko, respektive SSSR dvacet let okupovalo?

V tom jsem podjatý, protože jsem byl opakovaně vězněn jak za komunismu, tak
za práci u BIS spojenou s problematikou, která se týkala Ruska. Česká
společnost je s ideou komunismu a napojení na Rusko velmi prorostlá, protože
si kdekdo v minulosti na kolaboraci s režimem postavil kariéru. Mladí zase
neznají předlistopadový systém a nedovedou si už spoustu věcí představit.
Ruské dezinformační centrály zde mají navíc řadu opěrných bodů a
organizací, jako je KSČM, Klub českého pohraničí, Svaz bojovníků za
svobodu, Klub přátel národů východu apod. Ty organizace mnohdy vypadají,
že jde o skupiny lidí s nějakými idejemi, ale když se podíváte důkladně
na to, z jakých struktur pocházejí jejich členové, je jasné, co je to zač.
Rusové tady mají spousty možností, loví mezi nespokojenými skupinami
obyvatel a jsou v tom úspěšní. Například na Bruntálsku pan Zifčák
velice úspěšně „přikapává jed do studen“, na Ostravsku má extrémní
komunista Statis Prusalis zámek, kde dokonce hostí Miloše Zemana. Rusko tady
má prostě spoustu lidí, kteří vyrostli na kolaboraci se socialismem a
nostalgicky na to vzpomínají, a mladí zase snadno podléhají nalévání
ideologie „lepších zítřků“.

Myslíte, že by ve střední Evropě mohlo dojít k nějakému „přerozdělení“
geopolitických sfér vlivu, pokud by se třeba rozvolnila EU nebo NATO?

Ano, ruské tajné služby pracují na destrukci EU a pronikají zde do
zájmových struktur. To by se mělo objevit i ve výroční zprávě BIS, a
myslím, že by tam mělo zaznít, že jsou tady velmi aktivní a mnohdy i velmi
úspěšné. Nevím ale, jak tomu u nás s omezenými možnostmi BIS čelit. Ze
svého působení v BIS jsem získal zkušenosti, že po nástupu sociální
demokracie se výrazně omezily problematiky jdoucí po linii extremismu.
Dokladovat například spojení aktivity lidí, kteří pracovali pro ruský
konzulát ve spojení s KSČM, byl velký problém, protože KSČM je
parlamentní strana. Sám jsem byl záhy po nástupu ČSSD zatčen a účelově
obviněn ze závažných trestných činů. Po nástupu sociálních demokratů
k moci došlo k tomu, že se na problematikách týkajících se Ruska nesmělo
pracovat. Já jsem si to na vlastní kůži vyzkoušel takříkajíc „přes
Pankrác“. Jsem tedy podjatý a považuji Rusko za velmi nebezpečný stát,
myslím, že naše tajná služba za současného politického vedení ohrožuje
naši bezpečnost.

Evropa sleduje s napětím, jak se budou rozhodovat Britové o setrvání v EU,
euroskepticismus sílí i jinde. Vydrží unie takové zkoušky?

Myslím, že Britové v unii na poslední chvíli setrvají a že z ní
nevystoupí, ale ty tlaky jsou velké. U ostatních států, kde jsou
euroskeptické tendence, by měly jejich tajné služby prioritně zvýšit
obezřetnost a věnovat se činnosti ruských tajných služeb, protože Rusové
v tomto směru zahájili úplný frontální útok. Očekávám, že se ve
výroční zprávě BIS informace o tom objeví a že se k tomu dostanou
novináři.

Jakou zprávou pro vás je to, že Miloš Zeman bude zřejmě kandidovat znovu
na prezidenta? A bude mít důstojného protikandidáta?

Nevím, jestli bude mít silného soupeře, ale my za KAN (Klub angažovaných
nestraníků) jsme mu už veřejně popřáli hodně tučného masa, silného
kuřiva a co nejvíce tvrdého alkoholu. Poté co jsme toto přání dali do
naší vitríny, už to vyšetřuje policie. Nadšení Zemanovou kandidaturou
samozřejmě nejsme a budeme dělat vše, aby zvolen nebyl.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Zasedání Rady federace věnované blokování reklamy RT a Sputnik za účasti
Simoňanové

26. října oznámila sociální síť Twitter, že zakazuje reklamu ze všech
účtů RT a Sputniku. Své rozhodnutí vysvětlila tím, že RT je zmíněna ve
zprávě ředitele amerických zpravodajských služeb z ledna 2017.

Přitom se zjistilo, že Twitter sám nabídl RT umístění reklamy na této
sociální síti během prezidentských voleb v USA v roce 2016, o čemž
neinformoval výbor Senátu USA pro rozvědku. RT nabídku Twitteru odmítl.
Sputnik reklamu na Twitteru nikdy nepoužíval.

Americká média obvinila Rusko z podpory Donalda Trumpa ve volbách přes
sociální sítě, avšak neposkytla žádné důkazy těchto tvrzení.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Íránský prezident říká, že CIA financovaná ISIS je v „Sýrii konečně
poražena“

Íránský prezident Hassan Rouhani gratuloval Iráku, Sýrii a Libanonu k
porážce ISIS v Sýrii, k níž došlo i přes vyzbrojování a výcvik této
teroristické organizace ze strany CIA.

Rouhani v sobotu, během státní televizí živě vysílaného projevu, obvinil
Západní země včetně Spojených států, že to ony Islámský stát „vykrmily
a vyzbrojily“.

Teroristické skupiny, jako Islámský stát přinesly jen zlovůli, mizérii,
zkázu, barbarství a masakry, řekl Rouhani, přičemž Spojené státy
obviňoval ze sponzorování terorismu.

Teroristé v Iráku a Sýrii vylupovali muzea, prodávali dívky, upalovali lidi
zaživa v klecích a mládeži podřezávali krky, řekl.

„Nikdy jsme si nedovedli představit, že tohle by světové mocnosti,
Západní země, USA a sionistický režim mohly provádět i v 21. století,“
řekl prezident Rouhani.

„ISIS je teroristická skupina, kterou vykrmily a vyzbrojily hlavní světové
mocnosti a některé reakční země tohoto regionu, čímž svými zločiny
překonaly přední zločince historie.

K dobytí Albu Kamal došlo týdny poté, co Syrské demokratické síly s
podporou koalice vedené Spojenými státy získaly po čtyřech měsících
ofenzivy proti Islámskému státu kontrolu nad městem Raqqa.

Tato větev světového terorismu vyhlásila Raqqu za své ústředí krátce
poté, co nad ní počátkem roku 2014 získala kontrolu.

Před Raqqou byla dobyta v červenci největší bašta Islámského státu v
Iráku – město Mosul.

Během těch devíti měsíců bojů, které tomuto vítězství v Iráku
předcházely, bylo zabito více než milion lidí, tisíce civilistů byly
vyhnány z domovů a značné části tohoto města byly zničeny.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Ruské MZV zvažuje způsob reakce na americký tlak vůči ruským médiím

Formy a prostředky ruské reakce na tlak amerických úřadů na ruská média
pracující na území Spojených států se dnes projednávají, prohlásila
mluvčí ruského ministerstva zahraničí Maria Zacharovová.

„Co se týče forem a prostředků reakce na odpovídající akce amerických
úřadů… americké policie, jež jsou odpovědné za snahu vytlačit ruská
média z USA, tak na tom vše se bude pracovat v souladu s tím, jak se bude
vyvíjet situace s ruskými médii," řekla Zacharovová na brífinku.

Přitom dále dodala, že Moskva „nehodlá klást překážky" činnosti
amerických novinářů nebo novinářů jiných zahraničních médií.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Azarov: kyjevské ministerstvo lži se zamotalo v prohlášeních o Donbasu

Prohlášení kyjevské vlády o Donbasu nemají logiku, soudí bývalý
premiér Ukrajiny Nikolaj Azarov.

Ukrajinští politici aktivně přesvědčují obyvatelstvo, že Donbas
vytahoval peníze z jiných oblastí Ukrajiny. Premiér Jaceňuk a ministr
financí Jaresková vysvětlují příčiny zhoršení života na Ukrajině tím,
že Rusko, které „zabralo" Donbas, nechalo Ukrajinu bez příjmů, píše
bývalý premiér.

Ex-premiér je přesvědčen, že Donbas má ohromný význam pro Ukrajinu: jeho
vklad do ekonomiky, financí, sociálního rozvoje země byl více, než vklad
všech 9 západních oblastí Ukrajiny. Kyjevský režim, který rozpoutal
válku proti Donbasu, v podstatě rozpoutal válku proti Ukrajině, zničil
blahobyt jejích obyvatel a perspektivy rozvoje, zdůraznil Azarov.

Choices:
- ne
- ano


Question:
O desítky vojáku může Česká republika posílit misi v Afghánistánu,
říká Stropnický

Česká republika nejspíš vyjde vstříc požadavku na zvýšení počtů
vojáků v Afghánistánu, který spojencům v NATO předložily Spojené státy.
Novinářům to dnes na jednání aliančních ministrů obrany řekl český
ministr Martin Stropnický. Počet českých vojáků v Afghánistánu by se tak
mohl zvýšit o několik desítek, souhlasit podle Stropnického bude muset
český parlament.

Už v úterý potvrdil generální tajemník aliance Jens Stoltenberg, že NATO
v příštích měsících zvýší počty svých vojáků ve výcvikové a
podpůrné misi Rozhodná podpora (Resolute Support) ze stávajících asi
13.000 lidí o přibližně 3000. Polovinu z tohoto počtu by měli tvořit
američtí vojáci, zbytek by připadl na spojence a další země, které se na
práci mise podílejí, napsala ČTK.

"Považujeme to za důležité a chceme tomu vyjít vstříc," uvedl dnes
Stropnický. O afghánské misi budou ministři obrany zemí NATO a dalších
zúčastněných států hovořit ve čtvrtek dopoledne.

Zvýšení počtu lidí v misi, která pomáhá s výcvikem afghánských
bezpečnostních sil, neznamená podle Stoltenberga návrat k bojovým operacím.
Od roku 2014 nese hlavní tíhu bojů s Tálibánem asi 300.000 afghánských
vojáků a policistů, které vojáci NATO jen cvičí a aliance výrazně
pomáhá s jejich financováním. Podle Stoltenberga by se měl nyní výcvik
soustředit hlavně na afghánské speciální síly a letectvo, které mohou
mít v zemi rozhodující význam.

Česká republika má v současnosti v Afghánistánu nejvýše 250 vojáků,
například zdravotnický tým, jednotku cvičící a radící pilotům a
pozemnímu personálu afghánských vzdušných sil nebo strážní rotu na
letišti v Bagrámu. Zvýšení na 300 by podle Stropnického nemělo znamenat
přelom v podobě úkolů, které čeští vojáci v zemi plní.

"Určitě by to nebyla nějaká dramatická novinka. Viděl bych to v tom
výcviku, který tam děláme... může ještě něco přibýt," poznamenal
Stropnický.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Petra Procházková a Petruška Šustrová představily zajímavosti z Ukrajiny

Zahraniční reportérka Lidových novin Petra Procházková dnes ve svém textu
uvedla, že Ukrajina dva roky po Majdanu ukazuje, že již nezávisí na Rusku a
směřuje západním směrem. Poukazuje totiž na přejmenování Leninovy ulice
ve vesničce Kaliny na západní Ukrajině. Od včerejšího dne totiž nese
jméno Johna Lennona.

„Kdyby se mohlo známkovat, dostala by Ukrajina za poslední dva roky 2-.
Reálné výsledky odpovídají spíš trojce, ale je třeba přiznat
Ukrajincům obrovskou snahu a vůli nespadnout zpět do sovětské reality.
Podle znalce Ukrajiny, běloruského novináře působícího na Ukrajině Pavla
Šeremeta, lze charakterizovat situaci v současné Ukrajině dvěma slovy:
dynamická a nejednoznačná. Entuziasmus lidí a rodící se občanská
společnost jsou optimistické, opakující se vládní krize zase vyvolávají
v Evropě obavy,“ poznamenává Procházková úvodem svého textu.

Podle ní je asi největším úspěchem ukončení totální závislosti
Ukrajiny na ruském plynařském gigantu Gazprom, dále následuje úspěch v
podobě plnohodnotné armády i reformy vlády v nejrůznějších resortech.
Vznikla například i zcela nová policie, pokračuje boj s korupcí či
začíná příprava na privatizaci. „Někteří oligarchové ztrácejí vliv
na státní podniky s tučnými zisky, které de facto ovládali,“
poznamenává také.

Hlavním problémem země zůstává dle názoru Procházkové konflikt na
východní Ukrajině. „V nedohlednu je i návrat Krymu do lůna Ukrajiny.
Mírové rozhovory o statusu Donbasu ustrnuly na mrtvém bodě, Krym se dále
rusifikuje a ekonomicky se vzdaluje od Kyjeva,“ píše Procházková.

K tématu Ukrajiny se v Lidových novinách rozepsala dnes také česká
publicistka a disidentka Petruška Šustrová. Vyzpovídala totiž patriarchu
Ukrajinské řeckokatolické církve Svjatoslava Ševčuka. Hovořili
především o tom, proč je dnes v jeho zemi religiozita na vzestupu. Podle
něj je důvodem válka.

„Podle sociologických průzkumů dnes osmdesát procent Ukrajinců uvádí,
že věří v Boha. Na Ukrajině samozřejmě působí ještě mnoho jiných
konfesí, je to mnohonárodnostní a mnohokonfesijní stát. Jsou ovšem i lidé,
kteří se k žádnému vyznání ani víře nehlásí. Musím ale říci, že
nyní na Ukrajině religiozita vrcholí,“ konstatuje Ševčuk. A rozvíjí
důvody. „Nacházíme se ve velice tragickém období svých dějin. Máme
velmi mnoho mrtvých, velmi mnoho raněných, dva miliony uprchlíků. Nikdo z
vlády ani z politiků nebo diplomatů nedokáže lidem vysvětlit, proč tak
trpíme, jaký smysl mají naše oběti ani co s námi bude zítra. Proto lidé
na takové otázky hledají odpovědi v náboženství. Řekl bych, že válka
je příčinou toho, že se lidé hromadně vracejí k Bohu. Ale nejen to –
lidé se také začínají dívat kriticky na ty církve, na ty kostely, kam
tradičně chodili. Jakmile jim církev nedává odpovědi na otázky, které u
ní hledají, opouštějí ji,“ zkonstatoval s tím, že velkou krizi vlastní
identity prožívá například Ukrajinská pravoslavná církev moskevského
patriarchátu. „Lidé totiž nedokážou pochopit, proč lidé, kteří
patří ke stejné církvi jako oni, přicházejí k nim domů a zabíjejí.
Část těchto lidí z církve odchází a úplně odpadají od víry.
Někteří zase přecházejí k jiné pravoslavné církvi. Někteří se
uchylují k protestantům nebo k jiným vyznáním, kterých je na Ukrajině
opravdu hodně – ale stále dál hledají odpovědi na své existenciální
otázky,“ sdělil.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Damašek se bude při obnovování Sýrie spoléhat na Rusko, Čínu a Írán
– Asad

Damašek bude při obnovování Sýrie hledat oporu v Rusku, Číně a Íránu,
a to dokonce i v tom případě, že se Západ bude chtít zapojit, prohlásil
syrský prezident Bašár Asad v interview pro Sputnik.

Kromě toho zdůraznil, že Damašek poskytne ruským společnostem rozsáhlý
prostor ve sféře obnovování Sýrie.

Podle jeho slov, pokud zadáte tuhle otázku „jakémukoli syrskému občanovi,
tak jeho politická a emocionální odpověď bude taková, že my přednostně
vítáme společnosti z těch tří zemí, ale hlavně z Ruska".„Pokud máme
hovořit o infrastruktuře, tak je možné, že se dotýká ani ne desítek, ale
stovek různých oblastí a specializací. Proto si myslím, že před ruskými
společnostmi bude velmi široký prostor pro to, aby vnesly svůj vklad do
obnovy Sýrie," shrnul syrský prezident.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Zdeněk Zbořil se směje TOP 09 a ukazuje, jak zlé je to po včerejšku s
Merkelovou. A Babiš...

ROZJEZD ZDEŇKA ZBOŘILA Za ukazatel silné nepopularity kancléřky Angely
Merkelové považuje politolog Zdeněk Zbořil výsledek CDU v zemských
volbách v Bádensku-Württenbersku, v nichž se propadla o dvanáct procent.
Šokující je, že její pád přišel v tak zazobané spolkové zemi. I když
tam lidé nevystupují zdaleka tak aktivně proti migrační vlně jako
bavorští sedláci nebo bavorská vláda, tak tu obavu zřejmě cítí stejně
intenzívně, a proto tam s více než patnácti procenty uspěla Alternativa
pro Německo.

Podpořit zákon o obecném referendu přišel v pátek do Poslanecké sněmovny
prezident Miloš Zeman. Sněmovnu navštívil při příležitosti prvního
čtení zákona, ve funkci tak učinil pošesté. Ve svém vystoupení upozornil,
že zákon o referendu může částečně vrátit politikům jejich prestiž
tím, že jim umožní, aby se překonala bariéra odcizení mezi nimi a občany.
To však neslyšeli zákonodárci z opoziční TOP 09, kteří opustili na
protest proti hlavě státu jednací sál. „Nechceme slyšet vystoupení
Miloše Zemana, ani nechci říkat prezidenta, prostě vystoupení Zemana,“
vysvětlil pro iDNES.cz předseda poslaneckého klubu František Laudát. „Pro
nás jsou důležitá lidská práva. A to, jak se prezident chová v
zahraniční politice směrem k Číně a Rusku, to, co říká, je
neslučitelné s tím, s čím jsme do Sněmovny byli zvoleni my,“ dodal šéf
poslanců TOP 09.

„Pan prezident ukázal, že má za sebou dlouholetou praxi z parlamentních a
vládních debat, ve kterých vždy prokazoval, že umí mimořádně dobře
kriticky posuzovat a komentovat nejrůznější materiály předkládané
kýmkoli. Navíc tyto své námitky a komentáře – stejně jako v minulosti
– umí přednášet zpaměti, což svědčí o tom, že má nejen dobrou
paměť, ale také, že to, o čem mluví, přečetl a prostudoval. Tak byl
známý v parlamentních diskusích stejně jako na zasedání vlády. Tím se
liší od většiny našich politiků, včetně poslanců, kteří při
podobných příležitostech překoktávají materiály podstrčené jim jejich
asistenty a poradci. Jen s obtížemi pak dokáží sledovat další
diskutující, argumentovat a připomínkovat a vede to ke zmateným dodatkům
nebo úpravám předložených materiálů,“ hodnotí pro ParlamentníListy.cz
politolog Zdeněk Zbořil prezidentovo vystoupení.

TOP 09 bude prezidenta kritizovat, i kdyby si jen zašel na šálek kávy

Do komentování kroku TOP 09, strany noblesního čestného předsedy Karla
Schwarzenberga, se mu příliš nechce. „Gesto TOP 09 a vyjádření pana
poslance Laudáta nemusíme komentovat. TOP 09 bude kritizovat prezidenta, i
kdyby si šel v oblíbeném parlamentním bufetu koupit šálek kávy; a pan
Laudát je známý jako ‚jeden laudát‘. Tomu by nepomohlo, ani kdyby mu
prezident dal svůj projev na CD. Hezké sice je, že jemu a jeho
spolustraníkům jde o lidská práva, ale měl a měli by ctít alespoň
Ústavu České republiky. Když byl Miloš Zeman zvolen prezidentem republiky,
tak by ho měli oslovovat způsobem této úrovni odpovídající. Nevím, jak
si členové klubu TOP 09 říkají mezi sebou, ale mám strach, aby to nebylo v
Praze tak oblíbené ‚vole‘,“ přiznává politický analytik.

Prezident Miloš Zeman bude podle názoru předchůdce, Václava Klause, znovu
kandidovat na prezidenta. „Podle mého názoru prezident Zeman bude kandidovat
ve druhém volebním období a zdůrazňuji, že to nemám z jeho osobního
výroku, který by mi sdělil, aby nebyla mýlka. Ale z jeho chování tak
dedukuji. A proto se mi zdá naprosto bezpředmětné, aby se někdo jiný
pokoušel o prezidentskou volbu,“ reagoval Václav Klaus poté, co byl
opakovaně dotazován, zda bude zvažovat svou vlastní kandidaturu. Podle jeho
názoru má stávající hlava státu při beznaději na naší politické
scéně silnou voličskou podporu a v tomto smyslu si ji zaslouží.

Klaus nevidí mezi Zemanovými konkurenty žádnou výraznou osobnost

Podle Zdeňka Zbořila je exprezident v poslední době přímo bombardován
zbytečnými otázkami, jejichž účelem má být dozvědět se něco o jeho
případných dalších politických aktivitách, nebo jen o jeho zájmu o
funkci prezidenta. „Je to nejjednodušší, nač se může i mírně otupělý
žurnalista zeptat, ale nikdo ještě nepřišel na to, že Klausovy odpovědi
jsou vždy formulovány tak, aby mu umožňovaly hrát svou hru hned na
několika šachovnicích. A zdá se mi, že ‚mediální málokdo‘ si s touto
metodou ví rady. Mně se zdá nejvěcnějším Klausovým sdělením, že
nevidí mezi možnými Zemanovými konkurenty žádnou výraznou osobnost. A
říká nám, že buď se s tím budeme muset smířit, nebo že příštím
prezidentem může být nějaký neznámý ‚parašutista‘, viz předvolební
zjevení se Andreje Kisky na Slovensku,“ upozorňuje politolog.

Miloš Zeman se stal i nejvýraznější osobností loňského roku podle
průzkumu CVVM, když ho tak označilo 58,5 procenta respondentů. Za ním
skončili ministr financí Andrej Babiš (42 procent), premiér Bohuslav Sobotka
(19 procent), zpěvák Karel Gott (10 procent), předseda TOP 09 Miroslav
Kalousek (5,5 procenta) a hokejista Jaromír Jágr (4 procenta). „Přikládám
takovým ‚salonním průzkumům‘ velmi omezenou hodnotu. Chápu, že CVVM se
musí nějak živit, ale takto je to trochu na hlavu. Rozumím srovnávání
popularity pánů Zemana, Sobotky, Babiše, případně i pana Kalouska, jsou to
konec konců občany zvolení ústavní činitelé. Ale proč s nimi srovnávat
Karla Gotta nebo Jaromíra Jágra? Nevím, jak byly položeny otázky v této
anketě a kdo byli respondenti, ale jsem přesvědčen, že by se to dalo
sestavit i obráceně a Jágr s Gottem by se umístili daleko před všemi
jmenovanými politiky,“ míní Zdeněk Zbořil.

Kampaň proti Babišovi vedou z opozice i koalice ti, co by měli mlčet

Předseda hnutí ANO Andrej Babiš je dlouhodobě „populární“ i u
pravicové opozice, která chce požádat o svolání mimořádné schůze
Sněmovny kvůli kauze Čapí hnízdo. Snaha ODS a TOP 09 prý svědčí o tom,
že nejsou schopny nabídnout vlastní program, a tak alespoň kritizují jeho.
V nedělním pořadu Partie televize Prima uvedl, že jako Andrej Babiš
nevlastní ani nevlastnil firmu Čapí hnízdo. Agrofert se stal partnerem firmy
ještě před udělením dotace v roce 2008. Projekt se rozjel v období krize a
Agrofert musel převzít závazky. Pokud by ČSSD podpořila svolání
mimořádné schůze, tak by ho zajímalo, čeho se bude týkat. „Bude se
řešit, že dotace byla udělena za exministra zemědělství za ODS Petra
Bendla, nebo to, že chtěl firmu prověřit v roce 2013 tehdejší ministr
financí Miroslav Kalousek. Pokud pochybily nějaké vyšetřující orgány, je
třeba se obrátit na Kalouska,“ vyzval Andrej Babiš.

Postěžoval si, že novináři sledují i jeho dům. Především média
Zdeňka Bakaly pracují na kauze, která podle předsedy hnutí ANO neexistuje.
Velice aktivní je i někdejší šéfredaktorka „jeho“ MF Dnes Sabina
Slonková. Posteskl si také, že do Bruselu na něj posílá udání jeho
bývalý náměstek. „Nemám možnost, jakou tradičně má paní Slonková,
listovat si ve vyšetřovacích spisech nebo jiné dokumentaci, ať již jsou
jejich autory vyšetřovatelé domácí nebo zahraniční, ale pokud jsou
alespoň data, která pan Babiš na Primě uváděl, pravdivá, tak bych si
dovolil tvrdit, že celá záležitost je vyvolána politickými předvolebními
zájmy antibabišovských politických stran. Zajímavé je, že tuto kampaň
vedou lidé, kteří, kdyby se dokázali ohlédnout do minulosti, by měli
raději mlčet. A je jedno, jsou-li ze stran opozičních nebo vládní koalice,“
podotýká Zdeněk Zbořil.

O USA radši nehovořit, nebo se dostaneme na Gabalův seznam

Velvyslanec USA v České republice Andrew H. Schapiro se setkal s předsedou
Islámské nadace v Brně Muneebem Alrawim, „aby vyjádřil podporu a
solidaritu Spojených států s muslimskou komunitou v Česku i na celém
světě“. Bavili se o toleranci, inkluzi či stavění mostů mezi
jednotlivými náboženskými obcemi. „Dostalo se mi vřelého přivítání v
brněnské mešitě, která je již více než deset let důležitou součástí
muslimské komunity. Zvlášť v dnešní době je nutné dělat vše pro to,
abychom čelili předsudkům a naopak podpořili ty, kteří jednají ve jménu
míru a dobré vůle,“ pronesl americký diplomat. „Obávám se tuto
záležitost na tomto místě komentovat,. aby se ParlamentníListy.cz nedostaly
na seznam poslanců pana Gabala a paní Langšádlové, kteří chtějí, dotkne-li
se nějaký článek nebo komentář publikovaný v Česku ‚našich spojenců‘,
měli bychom je ‚mazat a mazat‘,“ směje se politolog.

Doporučuje tedy nechat Ameriku Američanům. „Ale všimněme si jen toho, že
po návštěvách rozhlasu a televize navštívil pan velvyslanec také obec
muslimů v Brně, a že jen mírně naznačil, že někteří lidé u nás
nemají rádi muslimy, inkluzi a veřejně prospěšné společnosti. Jeho
vyjádření je samozřejmě také autostereotypem, osobní předsudečností, z
níž máme pochopit, kdo jaký je. Tedy oni – domorodci – bez dobré vůle
a bez schopností jednat ve prospěch míru a dobré vůle, a na druhé straně
pan velvyslanec a země, jejíhož prezidenta u nás zastupuje, činí opak.
Ještě že máme své zpravodaje nejen ve Spojených státech a Evropské unii,
ale i v oblastech, kde se o ten mír a lidská práva jedná nejvíce, a ti nám
tvrdí, že zprostředkovávají informace ‚z první ruky‘,“ glosuje pro
ParlamentníListy.cz Zdeněk Zbořil počínání velvyslance „míru a dobré
vůle“.

Na Slovensku se začíná rýsovat pohodlná většina, nikoli pohodlné
vládnutí

Pozorně sleduje i povolební vyjednávání na Slovensku, kde už jsou po
víkendu s vítězným Robertem Ficem ochotny vyjednávat o vládě vedle
Slovenské národní strany i Most-Híd a Sieť, což by znamenalo 85 ze 150
poslaneckých křesel. „Hlavně SNS se rozhodla jinak, než si dosud mnozí
představovali. Ačkoli se uvažuje i o úřednické či prezidentské vládě,
zdá se, že jakási obdoba ‚opoziční smlouvy‘ může vzniknout na
půdorysu slovenské kritiky Evropské unie s orbánovskou ingrediencí. Pokud
se to podaří, budou mít tyto čtyři strany pohodlnou koaliční většinu,
ale to ještě neznamená, že to bude pohodlné vládnutí. Jejich názory jsou
protichůdné v mnoha věcech a shodují se jen v antimigrační politice, kde
našly společnou řeč. Spojuje je větší, nebo menší důraz na
nacionalismus. Není to však šovinismus jako u Kotleby, ale spojuje je
myšlenka Slovenska, které se bude bránit,“ zdůrazňuje politický analytik.

Při ohlédnutí za summitem Evropské unie a Turecka z počátku minulého
týdne je přesvědčen, že dochází na slova těch, kteří už v roce 2008
poukazovali na to, kdo bude v Evropě někdy až brutálně prosazovat své
zájmy. „Jednání Turecka a EU dnes rozumím jako pokusu o spojenectví SRN (a
snad i Rakouska) s Tureckem a opatrně dodávám – na úkor některých
evropských zemí. Argument, že se ‚Evropa‘ nesmí nechat vydírat je
argument slabých a bezmocných. Stejně jako těch, kteří proti Turecku
šermují lidskými právy. Handrkování ‚kdo, koho a za kolik‘ je jenom
morálka orientálního bazaru, o které jsme už několikrát mluvili. V
takových případech, kdy jde jen o peníze, ačkoli se mluví o lidských
právech, předpokládám, že se naplní proroctví německých politiků.
Myslí si totiž, že když se Evropa už jednou vydírat nechala, proč by to
nemohlo jít i podruhé,“ upozorňuje Zdeněk Zbořil.

Osídlování Evropy bude pokračovat podle německého plánu

V reakci na návrhy ze summitu prohlásil premiér Bohuslav Sobotka, že Česká
republika je připravena přijmout syrské uprchlíky přímo z Turecka. ODS
označila plán za porážku ČR a vítězství Bruselu a jeho nesmyslných a
nefunkčních kvót. V původně dohodnutých kvótách není podle předsedy
strany Petra Fialy ani slovo o migrantech vracených z řeckých ostrovů do
Turecka, proto je přijetím uprchlíků z Turecka nelze naplnit. „Premiér se
tedy aktivně podílel na porušení dosavadních unijních dohod a souhlasem s
novým přemisťovacím mechanismem z Turecka překročil mandát, se kterým do
Bruselu jel,“ uvedl šéf ODS. Předseda vlády v tom však žádný problém
nevidí. „Prostě místo toho, abychom třeba vzali dvacet, nebo třicet
Syřanů z Řecka, tak vezmeme dvacet, nebo třicet Syřanů z Turecka. To je
vlastně jediný rozdíl,“ obhajoval Bohuslav Sobotka svoji myšlenku.

Česká republika se v loňském roce dobrovolně přihlásila k tomu, že na
své území přemístí 1100 migrantů z Itálie a Řecka. Povinnost přijmout
dalších 1691 uprchlíků z těchto zemí stanovilo Česku rozhodnutí
evropských ministrů vnitra ze září 2015. „Víme, že premiér Sobotka byl
pod velkým tlakem ze sousedních zemí a přispěl i k oslabení V4, které
bylo těm velkým v EU trnem v oku. To, co tvrdí pan Fiala je vlastně
nezajímavé, protože neznáme mechanismus, kterým by se autonomní politika
ČR dokázala prosadit na evropském fóru. To, kolik přijmeme, nebo
nepřijmeme uprchlíků, je vlastně také jedno, protože nemáme sílu svá
autonomní rozhodnutí jakkoli prosadit a z EU odejít nechceme. ‚Osídlování‘
Evropy bude tedy pokračovat podle německého plánu a jen přizvukování
těmto tanečkům bude ‚specificky české‘,“ podotýká Zdeněk Zbořil.

Klaus představoval vrchol kampaně Alternativy pro Německo

Před nedělními volbami do tří spolkových zemí odjel do Německa
exprezident Václav Klaus, aby podpořil názorově blízkou Alternativu pro
Německo (AfD). Ve čtvrtek vystoupil ve městě Villingen-Schwenningen v
Bádensku-Württembersku, v pátek v porýnském Neuwiedu. Právě tato akce, na
níž se objevil po boku předsedkyně Frauke Petryové, byla považována za
vrchol celé kampaně. „Je to pozoruhodné, ale myslím, že nevýznamné.
Pana exprezidenta to jistě uspokojí, a kdyby se náhodou rozhodl kandidovat v
příštích volbách do Evropského parlamentu, jistě by mu to trochu pomohlo.
Ale z hlediska vývoje politických poměrů v SRN to není tak důležité,
ačkoli ze svých návštěv Badenska-Wűrttemberska vím, že jsou tam úvahy o
‚ohrožení Evropy‘, respektive Německa, stále svěží. A je jedno,
jedná-li se o přistěhovalce z Asie nebo Afriky, ale třeba i ze střední a
východní Evropy,“ poukazuje politolog.

Největší údiv vzbudily výsledky, jimiž skončily volby v
Bádensku-Württenbersku, tedy s téměř 11 miliony nejlidnatější zemi
Spolkové republiky Německo. Poprvé zvítězili Zelení (30,3 procenta) před
CDU (27 procent), Alternativou pro Německo (15,1 procenta) a SPD (12,7 procenta).
Výmluvné je srovnání s předchozími volbami. Vládní strany ztratily
těžko uvěřitelných 22,4 procenta (z toho CDU 12 procent a SPD 10,4),
zatímco Zelení si polepšili o 6,1 procenta a AfD tu kandidovala poprvé a
celý zisk 15,1 procenta je tak jejím přírůstkem. „Znám lidi v
Bádensku-Württenbersku, ti si myslí, že jsou nejbohatší, že mají
nejlepší auta, ve Stuttgartu sídlí automobilka Mercedes, a hlavně že tam
nesmí být žádní cizinci. Ale to neříkají nahlas, protože jsou chytří.
Ale evidentně se tam to migrační téma rozbouřilo,“ konstatuje pro
ParlamentníListy.cz Zdeněk Zbořil.

Pád CDU je o to děsivější, že nepřišel na východě, ale v zazobané
zemi

„Netvrdím, že výsledky v Bádensku-Württenbersku jsou předobrazem
celostátních voleb, ale je to významný ukazatel silné nepopularity CDU a
kancléřky Merkelové. To, že ztratily obě vládní strany, je ukazatel pro
nastávající volby do Bundestagu. Je to útok na velkou koalici v celém
Německu,“ tvrdí politolog. Ve čtyřmilionové Porýní-Falci vyhrála SPD (36,2
procenta) před CDU (31,8 procenta) a AfD (12,6 procenta). CDU kancléřky
Angely Merkelové tu ztratila proti minulým volbám podporu 3,4 procenta
voličů. Jediné prvenství si připsala ve východním více než
dvoumilionovém Sasku-Anhaltsku, kde jí dalo hlas 29,8 procenta voličů, ale i
to je o 2,7 procenta menší zisk než posledně. Druhou nejsilnější stranou
se stala Alternativa pro Německo (24,2 procenta), Levice s 16,3 odsunula SPD na
čtvrté místo (10,6 procenta). Sociální demokraté přišli o více než
polovinu voličů a ztratili 10,9 procenta.

„CDU vyhrála jen v jedné zemi, a to té nejmenší a ještě na východě.
Nesmíme zapomínat, že na něj se pořád dívají skrz prsty, vidí v něm ty
enderáky. O to víc je šokující, že pád CDU přišel v té bohaté,
spokojené, nebo dokonce zazobané spolkové zemi. Tam lidé nevystupují
zdaleka tak aktivně proti migrační vlně jako ti bavorští sedláci nebo
bavorská vláda, ale zřejmě tu obavu cítí stejně intenzívně,“ myslí
si Zdeněk Zbořil. Vítězní Zelení tam byli silní už v minulých volbách.
„Ale to byli takoví zvláštní Zelení, žádní mladí lidé, ti
představitelé byli kolem 55 let, ale dost toužili po účasti v zemské
vládě. Tentokrát se jim podařilo vyhrát a zřejmě budou sestavovat zemskou
vládu, což by bylo poprvé v dějinách Báden-Württenberku. Vítězství SPD
v Porýní-Falci nepřekvapuje, tam vyhrává tradičně,“ poznamenává
politolog.

AfD je projevem nového národního uvědomění v rámci Evropské unie

Za největšího poraženého považuje CDU. „Nečekal jsem, že to v
Bádensku-Württenbersku bude takový pád, to by mě nenapadlo. Myslel jsem,
že ztratí něco na úkor AfD, ale nenapadlo mě, že v této bohaté zemi bude
ztráta tak velká. SPD dokonce s AfD prohrála. A i když se na tamní vládě
bude zřejmě podílet, tak z hlediska efektu je to úhona na jejich dobré
pověsti. Ukázalo se, že AfD skutečně reprezentuje zájmy silné skupiny
obyvatel Německa, že to není jen nějaká chvilková hysterie, ale že se to
poslední dva, tři roky formovalo už jako homogenní politický proud. Tyhle
výsledky vyvolají větší zájem o AfD na území celého Německa, stoupne
její popularita a CDU a SPD budou muset přemýšlet, co dělaly špatně, a
nemůžou to jen tak hodit za hlavu. V hlavách politiků to vyvolá
přinejmenším na nějakou dobu zvýšený zájem o lidi, o nichž si mysleli,
že to jsou nějací extremisté,“ říká Zdeněk Zbořil.

V českých médiích bývá Alternativa pro Německo označována za
populistickou stranu. „Já bych je spíš označil za německé nacionalisty,
jenomže slovo nacionalista v Německu špatně zní kvůli souvislostem s
minulostí. Je to ale nový trend akcentování národní svébytnosti Němců,
není to jen plácnutí do vody. Dál bude záležet na tom, co bude spolková
vláda dělat v souvislosti s migrační krizí, jak bude úspěšná ve
zbavování se migrantů, což už pochopila a v posledních dnech to dělá.
Myslím si, že AfD je také projevem nového národního uvědomění v rámci
EU, protože do těchto dnů v ní bylo slovo nacionalismus div ne zakázaným
slovem a teď to mají ti slavní komisaři a poslanci na stole. A bude třeba
se také zajímat o to, jestli se v dalších volbách AfD nedostane do
Evropského parlamentu, jestli nebude mít zájem na tom, aby ovlivňovala
německou politiku v rámci EU,“ myslí si politolog.

Ačkoli většinou vnímáme politiku Německa přes vystoupení kancléřky
Angely Merkelové, ve skutečnosti je Německo velmi různorodé. „A když
začne kancléř jednat samostatně a ne v zájmu spolkových zemí, což se
Angele Merkelové stalo teď v souvislosti s migrační krizí, kdy začala
hájit jeden názor bez ohledu na názory jiných, tak tím se její pozice
reprezentanta celého Německa oslabuje. Najednou jdou do popředí
partikulární zájmy jednotlivých zemí, důkazem je ta neshoda s bavorskou.
Existuje sice tradiční napětí mezi Berlínem a Bavorskem, nejen tedy
Mnichovem, ale tentokrát došlo téměř k roztržce. A kritika Angely
Merkelové z pozic nejvyšších bavorských představitelů byla typická.
Možná kdyby se v Bavorsku konaly volby také v tomto termínu, než vyvane to
vzrušení, tak by to tam třeba dopadlo stejně jako právě v
Bádensku-Württenbersku,“ uvažuje Zdeněk Zbořil.

V každém případě by se neúspěch vládních stran a především CDU měl
projevit změnou politiky Německa v otázce migrační krize. „Myslím, že
jako na signál budou na výsledky těchto zemských voleb reagovat, ale
strašně špatně se to odhaduje, protože nejen celá Evropská unie, ale i
spolková vláda reagovaly na krizi chaoticky. Takže se domnívám, že chaos
bude pokračovat, protože nejistota, kterou volby zasejí do řad současných
německých politiků, je může dovést k ještě zmatenějším závěrům.
Nebo se objeví skutečně někdo, kdo přijde s novým plánem na řešení.
Mohla by to být i Angela Merkelová, ale musela by si vybrat někoho jiného,
než s kým tu politiku dělala dosud. Takže v důsledku voleb může dojít k
nějaké změně německé politiky, ale stejně tak se může prohloubit ta
současná zmatenost, kterou tamní politici projevují,“ dodává politolog.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Zpěvák Tomáš Klus promluvil a stálo to za to. Vysvětlil, proč mají muži
sloužit ženám a že pravda a láska je ta nejúžasnější věc na světě

Zpěvák Tomáš Klus se pro server iDNES.cz vyjádřil nejen k ženám, ale i k
politice. „Mě se prostě příliš dotýká, když je někomu ukřivděno,
když se neříká pravda. Nechápu třeba, proč někdo považuje za hanlivé
označení ‚pravdoláskař‘. Co je špatné na slovech pravda a láska?“
zeptal se mimo jiné.

K pravdě a lásce se Klus v rozhovoru vyjádřil obšírněji. „Pravda,
láska, harmonie, štěstí jsou a priori naše nejsilnější potřeby. Co se
stalo s naším myšlením, že máme osypky, když takhle někdo mluví?
Většinou kvůli tomu, že si lidi neodpouštějí. Že v sobě mají spoustu
křivd. Žijeme už x let v křivdách totality a války a já nevím čeho
všeho, co už je dávno pryč. Mnoho lidí, kteří se rozčilují, ani jedno
neprožili. Ale křivdy omílají pořád dokola,“ zmínil s tím, že podle
jeho názoru spolu málo mluvíme. Neznáme ani své sousedy ani si s nimi
nedokážeme popovídat. „A potom máme pocit, že žijeme ve zlém světě. V
oddělení,“ dodal.

Následně podotkl, že jedním z našich problémů je ekologie. „Je to náš
společný problém tkvící vysoko nad volbami Losny, nebo Mažňáka. Loď se
potápí a my ztrácíme čas hádkami, kdo za to může a kdo nám z toho
pomůže. Přitom změna může nastat pouze zevnitř. Z nás. Nejprve
sebeuvědoměním, pak uvědoměním si sebe v rámci společnosti,
uvědoměním si své občanské moci. Měnit svět lze v dosahu vlastních
rukou – tak vnímám například komunální politiku,“ podotkl zpěvák.
Sám by však do obecního zastupitelstva kandidovat nechtěl.

„Ale chtěl bych, abychom přestali žít v podivném přesvědčení, že do
politiky můžou jenom lidi se silnými žaludky. Dokud budeme vnímat politiku
jako něco nečistého, bude přitahovat jen takové jedince, kterým nevadí se
‚trochu ušpinit‘. Nedáváme prostor ideálům, které chceme v politice
vidět. Protože neumíme diskutovat – buď se bavíme jen s lidmi, kteří
mají stejný názor, anebo se s lidmi s odlišným názorem rovnou pohádáme.
Nebo se s nimi nebavíme vůbec,“ řekl.

Původní text ZDE.

Závěrem pak uvedl, že bychom měli vrátit ženám jejich pozice a odpustit
Evám. „My chlapi bereme ženám ženství, hrajeme si na bojovníky, kteří
musí všechno ovládat. Přitom jim máme sloužit. Je nesmysl, že bůh uvalil
kletbu na ženy prostřednictvím porodu, že ženy mají trpět v bolestech.
Jednak žádný chlap by takové bolesti nedal a zadruhé: žena je stvoření,
kterého se dotýká bůh, protože žena je brána života. V ní je
posvátnost. Takhle to vnímám,“ uzavřel se slovy, že v tomto ohledu je
brutální feminista. Žena je podle něj nejvíc na světě a díky ženám
jsme tady.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Vláda asi odmítne návrh úprav pro dávky na pomůcky postiženým

Pravděpodobně záporné stanovisko kabinetu dostanou zákonodárci k
poslanecké předloze, která by zmírnila podmínky pro poskytování dávek na
takzvané zvláštní pomůcky zdravotně postiženým lidem. Vláda podle
předběžného stanoviska pro pondělní zasedání kabinetu uvede, že takto
zásadní změny nelze učinit bez rozboru nynějšího stavu. Zprávu přinesla
ČTK.

Ministerstvo práce a sociálních věcí na analýzách podle pokladů pro
ministry pracuje. „Výstupy z tohoto projektu budou podkladem pro případnou
úpravu, respektive rozšíření dávkové pomoci osobám se zdravotním
postižením,“ stojí v dokumentech. Poslanecká předloha podle ministerstva
vychází spíše z principu odškodnění za zdravotní postižení než pomoci
ke zmírnění jeho sociálních dopadů.

Ministři by měli poukázat i na rozpočtové dopady novely Víta Kaňkovského,
Jana Bartoška (oba KDU-ČSL) a Jaroslava Zavadila (ČSSD), které autoři
odhadují na 538 milionů korun ročně.

Zatímco nyní mohou hendikepovaní lidé žádat o příspěvek na pomůcku,
která je dražší než 24 000 korun, novela by hranici snížila na 8 000
korun. Na dotaci by měli nárok lidé, kteří mají příjem nižší než
dvanáctinásobek životního minima místo nynějšího osminásobku. Předloha
by navíc zrušila posuzování příjmů všech lidí, kteří s postiženým
žijí ve společné domácnosti.

Předkladatelé chtějí novelou zvýšit například i příspěvek na mobilitu
lidem s nejtěžšími zdravotními hendikepy, tedy těm, kteří mají průkaz
ZTP/P. Místo 400 korun by měsíčně dostávali 600 korun. Dotaci na
pořízení automobilu by stát mohl nově poskytovat už po sedmi letech místo
nynějších deseti let. Rozšířil by se rovněž výčet diagnóz pro
možnost získání příspěvku na zvláštní pomůcku.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Luboš Palata v ČT haněl Fica. Pak si vzal slovo známý novinář a
pohovořil trochu jinak

Ke slovenským volbám se ve včerejším vysílání pořadu Události,
komentáře České televize vyjádřili komentátor MF Dnes Luboš Palata a
slovenský novinář Tom Nicholson.

Protiimigrační tematika nahrála extremističtějším a extremistickým
stranám tím, že vytvořila určitou náladu ve společnosti, uvedl Palata.
„Nálada byla panická, ostatně stejně jako v ČR a v Maďarsku,“ podotkl.
„Co ale bylo pro slovenského voliče problematické, bylo to, že všechny
strany mluvily stejně, snad kromě Most-Híd,“ dodal s tím, že všechny
strany de facto odmítaly kvóty. „Slovenští voliči se však rozhodovali
kvůli něčemu jinému. Ale volby nic nerozhodly. Ten výsledek je podivný
guláš, na jehož konci může být něco, co Slovensko ještě nezažilo –
úřednická vláda a předčasné volby,“ nechal se slyšet.

Podle něj v předvolebních debatách nebyl příliš patrný rozdíl mezi tím,
co říkali jednotliví kandidáti. „Všichni v podstatě říkali to samé,
jen de facto upozorňovali stále na nějaké nebezpečí. A to nahrálo Marianu
Kotlebovi, který říkal, že to je ještě málo,“ sdělil Palata. Robert
Fico nedokázal využít tu psychózu, kterou sám vytvořil – využili toho
však jiní, SNS a Kotlebova strana, tvrdí Palata.

České volby se budou podle Palaty konat za dlouhou dobu. „A já doufám, že
ta psychóza kolem migrační krize poklesne. Že se zkrátka najde nějaké
evropské řešení,“ podotkl s tím, že věří, že to pro českou
politickou scénu bude varování, aby si lídři stran nezahrávali s emocemi.

Kotleba je fašista, řekl slovenský novinář

„Slováci to vnímají tak, že zde máme 25 let establishment té strany,
která podporuje EU, NATO a tak dále. Zároveň dosud byla očividně
podporovaná oligarchy,“ řekl americko-kanadský novinář Nicholson, který
působí na Slovensku. „Pro lidi, kteří nevnímají světlou budoucnost, tak
co jim zbývá než volit stranu, která pro ně slibuje vytvořit něco
lepšího než standardní strana, která tu vedla?“ řekl s tím, že pro
Slováky je de facto lepší volit antisystém. „Nemyslím si, že volají
fašisty či že chtějí posílat Romy do plynu, ale mají plné zuby té
hlavní strany a těch miliardových projektů, z nichž běžný člověk nic
nemá,“ podotkl Nicholson.

„Myslím si, že to je specifické pro Slovensko,“ dodal s tím, že si
nemyslí, že je takováto atmosféra ve střední Evropě.

„Pan Kotleba není nic jiného než fašista,“ nebral si servítky s lídrem
Ľudové strany Naše Slovensko Nicholson. „Jediné, co nebude říkat, je
Sieg Heil, ale vše ostatní u něj platí,“ doplnil s tím, že kotlebovci
jsou podle jeho názoru skutečně fašisti. „Nedělejme si iluze, to jsou
fašisti. To, že předseda Kotleba neříká, že by poslal Romy do plynu,
neznamená, že si to nemyslí,“ uzavřel.

Celé vysílání pořadu Události, komentáře ZDE.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Puškov odpověděl na Volkerova slova o „kroku zpátky“

Ruský senátor Alexej Puškov okomentoval prohlášení zmocněnce MZV USA pro
Ukrajinu Kurta Volkera, že jeho poslední schůzka s pomocníkem ruského
prezidenta Vladislavem Surkovem byla „krokem zpátky“.

Volker dříve prohlásil v interview pro Politico, že podle výsledků
poslední schůzky se Surkovem se vrátila jednání „k výchozímu návrhu".
Připustil přitom, že je to spojeno nikoli s Ukrajinou, ale se stavem
rusko-amerických vztahů, anebo s tím, že se nekonala jednání mezi
prezidenty Ruska a USA Vladimirem Putinem a Donaldem Trumpem.

V polovině listopadu měli Surkov a Volker v Bělehradu třetí kolo jednání
o urovnání situace na Donbasu. Jejich první schůzka se konala v srpnu v
Minsku, a druhá — v říjnu v Bělehradu.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Budeme muset změnit českou hymnu? Některé návrhy jsou děsivé

Proto v souvislosti s letošním 100. výročím vzniku Československa se ČOV
rozhodl vyvolat debatu o nové délce hymny.

Vzniklo několik variant nové hymny od skladatele Miloše Boka. Čtyři verze
nahrál Symfonický orchestr FOK a Kühnův smíšený sbor. Možnou podobou
hymny se zabývá i ministerstvo kultury. Na sociálních sítích už na toto
téma probíhá diskuse.

Většina uživatelů si z toho udělala legraci a navrhla své sloky nové
hymny.

Choices:
- ne
- ano