Question:
Úřady loni vydaly církvím 43 tisíc pozemků, celkem už dvě třetiny

Státní instituce loni vydaly v rámci restitucí 43 501 pozemků, téměř
dvakrát tolik než v předchozím roce. Budov stát vydal 481, což je číslo
přibližně stejné jako o rok dříve. Spolu z pozemky vydanými v letech 2013
a 2014 úřady církvím vydaly ke konci loňského roku 67 259 pozemků, zhruba
dvě třetiny z celkově požadovaných asi 112 000 pozemků. Vyplývá to z
údajů, které dnes zveřejnilo Ministerstvo kultury na svém webu. Z
publikovaných tabulek nelze vyčíst, kolik žádostí bylo zamítnuto.

Z hlediska typu pozemků tvoří největší podíl loni vydaných zahrady,
louky a pastviny – 24 161 pozemků. Lesních pozemků bylo vydáno 9055,
stavebních pozemků jen 13. Z téměř pěti stovek staveb tvoří 161 položek
bytové domy a bytové jednotky.

Církvím se loni vrátilo 4481 položek movitého majetku, celkem od roku 2013
úřady vydaly 8909 předmětů. Významné z nich jsou kulturní památky, z
nichž největšího ohlasu se dostalo gotické Madoně z Veveří, kterou
Národní galerie vydala až na základě rozhodnutí soudu. NG loni vydala
celkem 30 obrazů a osm plastik. Národní památkový ústav vydal 18 pozemků
a dvě stavby – jde však o bytové domy či jednotky, nikoli ostře
sledované památky jako hrady a zámky.

Oproti roku 2014 se proces vydávání majetku zrychlil. Státní pozemkový
úřad (SPÚ), který obdržel s podnikem Lesy ČR nejvíc výzev a který je
správním orgánem a vyřizuje odvolání církevních subjektů, v lednu uvedl,
že ke konci roku 2015 projednal 95 procent žádostí na vydání
zemědělských pozemků. Zbývá tedy projednat jen několik málo stovek
žádostí z celkem asi 5000 podaných. Sporné případy budou ale ještě
dlouho řešit soudy, SPÚ už vedl přes tři stovky sporů a ke konci roku
2015 jich byla ukončena pouze dvacítka.

Instituce, které státní majetek vydávají, byť jde třeba o jediný pozemek,
musejí každý rok ke konci února zaslat MK přehled o tomto majetku. O
vykazování vydaného majetku prostřednictvím formulářů požádal Český
statistický úřad. Podoba formuláře je daná dohodou mezi ČSÚ a
Ministerstvem financí a neobsahuje údaje o výměrách vydaných pozemků.
Přehledy za loňský rok zaslalo 27 institucí; nejsou mezi nimi jen velké
státní organizace, ale i některé krajské instituce, podniky v likvidaci,
nemocnice i škola.

Zákon o majetkovém vyrovnání začal platit 1. ledna 2013. Církve měly rok
na podání žádostí, nakonec jich bylo přes 5000 a týkaly se více než 100
000 pozemků, téměř 2000 staveb včetně několika památek a stovek
uměleckých děl.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Pro Západ jsme se stali kolonií, vysávají od nás kapitál. Když jsem byl
ministrem zahraničí, každý týden na mě nastoupil americký velvyslanec.
Kavan, Bašta a Kmoníček debatovali o našem místě ve světě

REPORTÁŽ Táhne prezident Zeman Česko do náručí Vladimira Putina? Je naše
členství v EU a NATO chybou? O těchto a mnohých dalších otázkách
diskutovali v úterý v Evropském domě v Praze pod moderátorskou taktovkou
Milana Syručka ředitel zahraničního odboru Kanceláře prezidenta republiky
Hynek Kmoníček, bývalý ministr zahraničních věcí Jan Kavan a bývalý
velvyslanec v Moskvě a Kyjevě Jaroslav Bašta.

„Zahraniční politiku má každý stát proto, aby hájil své národní
zájmy,“ zdůraznil v úvodu svého diskusního příspěvku Jaroslav Bašta,
který se ujal jako první mikrofonu. Při definování toho, co vlastně jsou
národní zájmy, se exdiplomat inspiroval u amerického viceprezidenta
Marshalla, který v roce 1917 zahrnul mezi národní zájmy tři od sebe
neoddělitelné proměnné: bezpečnost, prosperitu a demokracii. Z tohoto
pohledu bychom se podle Baštova názoru měli dívat na naši zahraniční
politiku. „Respektive na zahraniční politiky, protože Česká republika
jednotnou zahraniční politiku nemá a nikdy neměla,“ myslí si.

První chybou, kterou Česká republika v tomto smyslu udělala, byl vstup do
Severoatlantické aliance a EU, kde jsme doufali, že budou naše národní
zájmy nejlépe hájeny. Bašta sice uznává, že ve své době měl vstup do
těchto struktur smysl, nicméně obě organizace se prý časem změnily – z
českého pohledu k horšímu.

„Česká republika se v průběhu doby stala ekonomickou a posléze i
politickou kolonií,“ upozornil exdiplomat s tím, že nikoliv kolonií
nějakých jiných států, nýbrž se Česko dostalo pod vliv nadnárodních
společností, který je zprostředkovaný mimo jiné přes NATO. , jehož jsme
členem. „Od nás neustále odchází kapitál, zanedbávají se investice,“
argumentoval Bašta, který tvrdí, že v tomto ohledu jsme na tom nejhůře v
Evropě, protože na rozdíl od Lucemburska a Irska, které jsou v žebříčku
odlivu kapitálu nad námi, u nás nesídlí ani nejvýznamnější banky, ani
významné nadnárodní společnosti.

Za jediný způsob, jak se z této situace můžeme dostat, považuje Bašta
změnu poměrů, a to tak, že se naše ekonomika bude orientovat na nové trhy,
„protože ty staré trhy vypadají tak, že o nás všechno vědí, mají to
tady pod kontrolou a nedovolují našim podnikům vyšší míru zisku“.
Aktivitu prezidenta Zemana a části vlády, která se o toto snaží, hodnotí
jako klíčovou. „Myslím si, že kvůli nejednotné zahraniční politice se
dnes můžeme dostat do Guinnessovy knihy rekordů, protože samostatnou
zahraniční politiku má i ministerstvo kultury a jeho ministr,“ lakonicky
konstatoval exdiplomat, čímž pobavil další účastníky diskuse i početné
publikum.

Reformovat EU i NATO

Následně se Bašta jal vyvracet mýty o tom, jak je pronikání na nové trhy
bezvýznamné, když 80 % našeho vývozu jde do Německa. Upozornil, že
například Rusové mají jinou metodiku hodnocení importu – a tak jejich
statisticky vykazují přinejmenším dvakrát vyšší čísla o tom, kolik
Česká republika vyváží do Ruska, než evidují naše statistiky. Rozdíly v
číslech spočívají v tom, že Rusové sledují zemi původu – zboží
vyvezené z Česka do Nizozemska a posléze do Ruska evidují jako český
import, nikoliv nizozemský. Zatímco pro nás je zemí vývozu Nizozemí.

„Na státní svátek poprvé od vzniku samostatné České republiky se ze
zahraniční politiky stalo výrazné vnitropolitické téma,“ podotkl také
Bašta. Dokonce to podle něho došlo tak daleko, že na náš národní svátek
převažovaly alespoň na některých demonstracích vlajky tibetské a
ukrajinské. S ohledem na to, co obě země symbolizují, to proto Bašta
nehodnotí jako nejlepší posun.

I přes to, že nachází řadu kritických aspektů v EU i Severoatlantické
alianci, nemyslí si, že bychom měli usilovat o vystoupení z těchto struktur.
„Ale měli bychom se chovat tak, jak je v tomto státě a národě zvykem –.
prostě budeme trvat na reformách,“ vyzval Bašta, aby posléze připustil,
že česká snaha o reformy většinou končila tím, že to, co Češi chtěli
zreformovat, zničili. „Ale nemyslím si, že by tohle byl ten případ,“
doufá Bašta.

V publiku seděl například Jan Petránek

České národní zájmy v měnícím se světě

Po Baštovi se slova ujal Hynek Kmoníček, který uvedl, že se zase znovu
vracíme do starého známého klasického světa, který má sféry vlivu a o
němž se dá říct, že z dvoupolárního rozvržení sil dočasně přešel
do jednopolárního a z toho teď před našima očima vzniká svět
multipolární, v němž si několik (pět až sedm) regionálních sil
nejspíše bude snažit kolem sebe vytvořit sféru vlivu.

„Proto je důležité, abychom měli vydefinováno, co jsou naše národní
zájmy, což otevřeně říkám, na to nemáme národní konsenzus a nikdy jsme
ho neměli,“ zdůraznil diplomat. Proč? Podle Kmoníčka zkrátka proto, že
nám chybějí vydiskutované základní otázky, například co je národní
narativ České republiky. „Byl-li Masarykův stát o budování republiky,
aby to nebyla monarchie, komunisté byli o budování komunismu, o čem je
Česká republika?“ na hledání této definice bychom se měli podle
Kmoníčka zaměřit.

Má smysl být v NATO? Podle hradního diplomata ano, neboť NATO nám dodává
to, co definoval již jeho první generální tajemník lord Hastings, který
říkal, že smyslem NATO je udržet Ameriku v Evropě, Německo při zemi a
Rusy z Evropy. Podle Kmoníčka se na tom z pohledu střední Evropy příliš
nezměnilo. Diplomat je dokonce zastáncem myšlenky, že jsme ve zcela
komfortním bezpečí.

„Američané tak dlouho odcházeli, až je Rus anexí Krymu přesvědčil, že
nemohou odejít úplně. Rusové při šedesátiprocentní hodnotě rublu
nemají na žádnou velkou expanzi a Německo si imigrační krizí zařídilo
vlastní problémy. Čili kdybychom se na to podívali jako lord Hastings,
zjistili bychom, že nyní v zásadě prožíváme bezpečnostně dobré období,“
shrnul Kmoníček.

Co se týče EU, tam máme podle jeho názoru trošku jiný problém. „Mám
dlouhodobě pocit, že změny, které popisoval Bašta, tam opravdu probíhají
a nejsou v náš prospěch,“ vysvětlil Kmoníček, který si ale na rozdíl
od Bašty nemyslí, že jsme kolonie. Protože kdybychom byli, tak se zástupci
koloniálních velmocí pravidelně dostavují do jeho kanceláře a diktují mu.
Jenže oni se nedostavují anebo se prostě dostavují do jiné kanceláře,
vtipkoval Kmoníček.

Je Východ Rusko, nebo Asie?

Hradní diplomat poděkoval za pochvalu, že se hradní osazenstvo snaží
orientovat na nové trhy. „Ale jak vám potvrdí tady novináři
Hospodářských novin a z Aktuálně.cz, je to vykládáno tak, že prezident
Zeman táhne zemi na Východ, což se v Čechách vždy samozřejmě přeloží
jako do Ruska,“ podotkl Kmoníček.

Hrad se prý nicméně snaží upozorňovat na to, že 21. století bude
stoletím Asie, která bude pravděpodobně jedním z nejsilnějších
multipolárních hráčů. „Když tedy prezident Zeman ‚táhne zemi na
Východ‘, táhne ji na východoasijské trhy, nikoliv do Ruska, nikoliv do
náručí Putina. Jsme EU a NATO a na tom se nehodlá vůbec nic měnit. V
zásadě ti, kteří by prosazovali něco jiného, jsou nadále vnímáni jako
extrémní síly v Čechách, což vzhledem ke své podpoře také jsou,“
ujistil Kmoníček.

„Naše zahraniční politika je dána z 80 % geopoliticky i v okamžiku, kdy
bude Čína největším trhem na světě. Pořád bude pro nás hospodářsky
nejdůležitější Německo. Vázanost na střední Evropu je obrovská a naše
největší šance na asijských trzích spočívá v tom, že si uvnitř EU
vynutíme větší podíl na evropsko-unijní pozici v asijských trzích.
Nikoliv že do nich půjdeme samostatně,“ pokračoval diplomat v
objasňování směru naší zahraniční politiky.

EU se držet hleď

Kavan přiznal, že nebyl nadšený Severoatlantickou aliancí ani v okamžiku,
kdy jako český ministr zahraniční v březnu 1999 podepisoval náš vstup do
aliančních struktur. Nicméně je také přesvědčen, že jsou naplněna
kritéria lorda Hastingse a není se třeba obávat nějakého bezprostředního
nebezpečí. Co se týče EU – byť souhlasí s řadou kritických poznámek
jako tou o obřím odchodu kapitálu z Česka – nepovažuje vstup naší země
do EU za omyl. Je totiž hluboce přesvědčen, že stát našeho
geopolitického postavení a váhy není schopen ve stále se zrychlujícím
procesu globalizace obstát sám.

I naše zahraniční politika je prý diktovaná geopolitickým postavením. Za
čtyři roky, co byl ministrem zahraničí, si to Kavan podle svých vlastních
slov musel uvědomovat téměř každý týden. A ve chvíli, kdy na to
pozapomněl, mu to přišel americký velvyslanec připomenout a zároveň se
nám snažil vnutit, jak na co reagovat. Kavan zdůraznil, že to se mu úplně
nepodařilo, tlaky ze strany Američanů ale prý nepochybně existovaly.

Podle Kavana potřebuje Evropská unie nutně velmi radikální reformu, kterou
si exministr zahraničí představuje v podobě omezení pravomocí nevolených
orgánů včetně nadnárodních společností a bank na úkor volených
orgánů Evropské unie.

Kavan také souhlasí s tím, že je třeba se dostat na nové trhy, neboť
soudí, že zemi závislé na exportu, jakou je Česká republika, nic jiného
nezbývá. V tomto smyslu proto oceňuje aktivity prezidenta Zemana. Kavan
nadnesl, že je rád, že když jde o možnost kontraktů (jako v případě
Íránu), je Zeman schopen překousnout nechuť k islámu.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Umělci, vy nejste nic víc. Naši lidé jsou rozumní. Primář oddělení
psychologie účtuje s minulými dny

ROZHOVOR „Co je hybatelem této doby? Davová hysterie. Doktor Koukolík
fundovaně popisuje vzpouru deprivantů. Kdo chce, ať si o tom přečte,
udělá si úsudek,“ vysvětluje v rozhovoru pro ParlamentníListy.cz
psycholog Jiří Brančík. Kauza Brady má podle něj význam jenom v tom, že
byla použita jako záminka. „Zkusili to, pokus patrně nevyšel,“ domnívá
se.

Poslední dny byly v České republice poněkud bouřlivé. Co se to s naší
zemí z vašeho pohledu děje? Návštěva dalajlámy, prohlášení ústavních
činitelů k Číně a jeho kritika, kauza Brady, demonstrace na Staroměstském
náměstí, výzvy k „týdnu občanského neklidu“… Co z toho všeho
vyvozovat? Lze říci, co je hybatelem této vzrušené doby?

Z mého pohledu se děje to, co je v každé společnosti obvyklé. Nějaká
celkem banální skutečnost se stane vítanou záminkou k prosazování
vlastních cílů. Obvyklé je to, že vždy jde o boj o moc. Dalajláma přijel,
to se stává. Ústavní činitelé sdělili Číně, že postoj naší
republiky vůči ní se nemění, to se stává. Zneužití nevinného člověka
k prosazení vlastních zájmů, to se též stává. Občanský neklid? Ať se
mládí vydovádí… Celkově nechci toto dění příliš zlehčovat, není
potřeba nic příliš dramatizovat. Co je hybatelem této doby? Hysterie,
davová hysterie. Doktor Koukolík fundovaně popisuje vzpouru deprivantů. Kdo
chce, ať si o tom přečte, udělá si úsudek.

Miloše Zemana část společnosti opravdu hodně nemusí. Zaslouží si to
prezident? Přetáhl strunu on nebo jeho odpůrci? Může se stát, že v
příštích týdnech přerostou protesty proti němu ve fyzické násilí?

Zde nejde o to, zda si to prezident zaslouží nebo ne. Jeho odpůrci budou
plamenně prohlašovat, že ano, jeho zastánci jsou v opačném gardu. Není
možno najít objektivního soudce, určující byl počet voličů. To byla
evidentní většina, menšina neuspěla, je frustrovaná, svůj stav prezentuje
navenek formou akcí často spíše úsměvných. Z mého pohledu u prezidenta
převažují racionální kroky, proto jsem rád, že v přímé volbě uspěl.
Jestliže by někdo chtěl protestovat formou násilí, potom věřím, že
stát má účinné prostředky, jak s takovým násilím naložit.

Měl se ministr kultury Herman setkávat s dalajlámou? Podrazil vládu, když
se s ním setkal oficiálně? Byl dopis čtyř ústavních činitelů přehnaný?

Proč by se nemohl setkat? Pokud splnil podstatné náležitosti – veřejně
prohlásil, že akce je jeho soukromá, pokud veškeré finanční náklady
hradil z vlastních prostředků, nemám námitek. Nejsem si však jist, zda
splnil alespoň jednu z těchto dvou podmínek. Jestli se s dalajlámou setkal
jako platný člen vlády, měl by zvažovat, zda opravdu platným členem týmu
zůstává. A ústavní činitelé jsou ústavní, mají jisté kompetence.
Pokud někdo najde porušení Ústavy, nechť podnikne patřičné právní
kroky.

Do dění výrazně vstupují umělci: Vojtěch Dyk a Jiří Bartoška varují
před ohrožením našich svobod a před posunem na Východ. Česká divadla „se
chtějí otevřít svobodnému dialogu“ a také varují před tím samým. Jan
Kraus sezval protizemanovské umělce, aby to „natřeli“ Zemanovi… Je to
správné? Pomohou podobné věci něčemu dobrému? Mají čeští angažovaní
umělci reálnou sílu, nebo zneužívají mediální prostor?

Víte, umělci bojují tím, co mají k dispozici: svojí popularitou. Umělci
jsou důležitou součástí našeho života, mnozí si zaslouží úctu. Nejsou
však nic víc a nic méně než ostatní občané. Mají ve své profesi
úspěch proto, že jsou nadáni ztvárnit tvořivě, umělecky skutečnost nebo
svět smyšlený někým jiným. Problém je, že někdy to ztvárňování
přenášejí do praktického světa, problém je, že mnozí lidé je vnímají
dle schématu: schopnost zahrát kvalitní roli rovná se moudrý pohled na
svět. Tak to zkrátka není, jenže vysvětlujte to lidským emocím.

Petr Gazdik uspořádal úspěšnou akci na Staromáku, Michal Horáček ji
moderoval, Daniel Herman sklízí rostoucí ovace liberálně pravicových
kruhů. Objevily se nám nové politické hvězdy? Katapultuje nechuť vůči
Zemanovi KDU-ČSL a Starosty mezi „velké“ politické strany? Ublíží
ČSSD, že obhajuje partnerství s Čínou? Andrej Babiš Zemana už tak
urputně nehájí, je mezi ně vražen klín? Jak se nám to české „kdo, s
kým, proti komu“ kauzou Brady a vším kolem přeskupilo?

Nevidím to opět tak horké. I hvězda má svoji omezenou životnost a na konci
svého bytí se často mění v chladného trpaslíka. Mimochodem –
rozhlížím se kolem, koukám, rostoucí politickou hvězdu nevidím. Vy ano?
Zda to někomu ublíží? Ministr zemědělství dostal ze strany Číny „zaracha“.
Ublíží to Číně? Ne. Ublíží to naší politice? Stejná odpověď. Co se
týká ČSSD, té by mělo ublížit to, že neplatí dluhy. Pan Babiš bude
urputně hájit vždy své zájmy. Opět nic nového, nevybočuje ze standardu
chování většiny politiků. Kauza Brady má opravdu význam jenom v tom, že
byla použita jako záminka, zkusili to, pokus patrně nevyšel.

Objevují se pravicové nářky, že křikem na Zemana se jen odvádí pozornost
od Babiše a jeho plánů na EET a další čerpání dotací. Objevují se
levicové nářky, že křikem na Zemana se odvádí pozornost od tíživé
situace chudých zaměstnanců a sociálně potřebných. Věnujeme v naší
zemi v minulých týdnech pozornost tomu, čemu máme?

Společnost vždy zaměřuje pozornost určitým směrem, někdy je to směr
podstatný, jindy slepá ulička. V naší zemi se nejen v minulých týdnech
nevěnuje zdaleka pozornost důležitým věcem. Na uklidněnou – nejsme v tom
sami. Vypadá to, že takto se chová celá Evropa, opravuji – skoro celá.
Slunce začíná vycházet nad Británií. Kdybychom se věnovali tomu, čemu
máme, budoval by se jasný postoj k bezpečnosti státu v souvislosti s
migrací, nedocházelo by k bujení byrokracie a likvidaci malých podnikatelů,
stát by rozhodoval o věcech důležitých, a ne o tom, zda. smím jít
pracovat ve státní svátek, nesnažil by se vybrat co nejvíce na daních, aby
ještě větší díl vyházel na udržení zbytečného aparátu, věnoval by
se podpoře poctivé práce, a ne úsilí o efektivní čerpání dotací, řekl
by mnoha lidem neziskově přinášejícím takzvané dobro, ať si hledají
smysluplnou práci. Nebudu pokračovat dál, každý si jistě přidá další
důležité věci.

Co se může stát 17. listopadu, na který se nyní čeká? Další akce proti
Zemanovi? Aktivizace Zemanových odpůrců? Něco na způsob 17. listopadu 2014,
kdy byla Praha plná červených karet? A ať už to bude jakkoliv, jsou
poslední týdny začátkem konce Miloše Zemana? Může se stát, že ho křik
umělců, politiků a médií opotřebuje tak, že v březnu oznámí, že
nebude kandidovat? Či kandidovat bude a prohraje?

Chcete-li se bavit o začátku konce Miloše Zemana, obraťte se na
nejvyššího. Jak to vidím já – křik výše zmíněných ho posílí,
nemůže ho opotřebit. Já na jeho místě bych si to docela vychutnával. Jsem
přesvědčen, že pokud prezident oznámí, že nebude kandidovat, budou za
tím jiné důvody než křik.

Určitá část veřejnosti má za to, že tlak na prezidenta Zemana je cíleně
vyvíjen neziskovými organizacemi, třeba i řízenými ze zahraničí. Jako
strašák funguje jméno George Soros. Do jaké míry tomu lze věřit?

Nejsem přítelem konspiračních teorií, zde se však cílené aktivity
nabízejí samy. Kdo má jaký podíl, je celkem jedno. Pan Soros se podobnými
ambicemi netají, má na to prostředky, můžeme jej klidně zahrnout. Co vím
jistě je, že záleží na naší společnosti jako celku, zda podobné tlaky
uspějí. Já osobně jsem nakloněn hypotéze, že ač se lidé v této zemi
příliš politikou nezabývají (budou se zabývat, až je situace
přesvědčí), jsou schopni v kritických chvílích jako celek zauvažovat a
reagovat racionálně. V tomto slově, ve schopnosti použít zdravý rozum
spatřuji velký potenciál naší populace, takovým způsobem myšlení totiž
většina nositelů „těch pravých hodnot“ neoplývá.

Choices:
- ne
- ano


Question:
MMF informoval o začátku ozdravování ruské ekonomiky

Ruská ekonomika vydržela efekt dvojitého šoku ze snížení cen ropy a
sankcí a vykazuje příznaky začínajícího ozdravení, říká zpráva
Mezinárodního měnového fondu o výsledcích mise MMF do Ruska.

„Ekonomika vydržela efekt dvojitého šoku ze snížení cen ropy a sankcí a
vykazuje příznaky začínajícího ozdravení, přestože ekonomická aktivita
v tomto roce klesla o 0,6 %. Obnova ekonomiky by měla jít rychlejším tempem
v roce 2017, podle prognóz bude tempo ekonomického růstu 1,1 %, což
částečně je podmíněno vyššími cenami ropy," říká zpráva vedoucího
mise Ernesta Ramireze Rigo.

Přebytek se bude podle aktuálních operací snižovat ve spojení s tím, že
tempo obnovy importu bude převyšovat růst zisků z exportu, což konkrétně
je spojeno s tím, že devalvace rublu se zatím neprojevila na zvýšení
netradičního exportu, myslí si v MMF.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Geolog: D8 bych neotevřel – ŘSD: Vše je v pořádku

Nebezpečí na stavbě dálnice D8 přes České středohoří nejsou vyřešena.
V pořadu Otázky Václava Moravce České televize to dnes řekl geolog z
Akademie věd ČR Vladimír Cajz, bývalý pracovník Českého geologického
ústavu (nynější Česká geologická služba). Plánované otevření D8 17.
prosince by tak nedoporučil. Mluvčí Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD) Jan
Rýdl ČTK řekl, že Cajz nemá aktuální údaje. Dokončovaná část D8 i
její okolí jsou podle něj stále sledovány a nevykazují problémy.

Rozestavěná dálnice D8 z Prahy přes Ústí nad Labem do Německa se
dlouhodobě potýká s nestabilitou podloží. V červenci 2013 se po silných
deštích utrhl svah u Litochovic na Litoměřicku. Sesuv zavalil rozestavěný
úsek dálnice asi v délce 200 metrů a značně poškodil i nedalekou
železniční trať. Podle ministerstva dopravy může za sesuv nedaleký
kamenolom. Správce silnic a železnic už jeho majitele, společnost Kámen
Zbraslav, zažaloval o uhrazení zhruba miliardové škody. Společnost vinu
odmítla.

„Znám geologickou stavbu. Vím, že je to nebezpečné od samého počátku,
a obávám se, že veškerá nebezpečí ještě nejsou ošetřena,“ uvedl
dnes Cajz v ČT. Stavbu D8 v televizi kritizovala i bývalá pracovnice ŘSD
Miloslava Pošvářová, odvolaná z ředitelství předloni, která působí ve
Stínovém ŘSD založeném podnikatelem v dopravě Radimem Jančurou. Podle
Pošvářové chybí na stavbě síť bodů pro měření změn na daném úseku
dálnice po uvedení do provozu. Mluvčí ŘSD ale řekl, že ředitelství má
informace z čidel na stavbě každou hodinu a podle měření nevykazují ani
dříve problematická místa žádné potíže.

„Je monitorováno sondami celé širší okolí stavby, abychom věděli,
nejen co se děje přímo na stavbě. Osazené čidly máme i klíčové body
stavby a každou hodinu máme on-line z nich aktuální měření,“ řekl ČTK
Rýdl. Geolog Cajz podle něj není součástí realizačního týmu dálnice.
„Nemá relevantní data, nemá dokumentaci a nezná tu stavbu. ŘSD kromě
svých expertů spolupracuje denně s Českou geologickou službou či se
stavební fakultou,“ dodal Rýdl. ŘSD podle něj také požádalo o
spolupráci slovenské stavaře, kteří mají velké zkušenosti se stavbami v
kopcovitém terénu.

Moderátor dnešní televizní diskuse Moravec uvedl, že šéf ŘSD Jan Kroupa
nevyužil pozvání do Otázek Václava Moravce. Podle mluvčího ŘSD Kroupa
nabídl jiný termín nebo účast právě mluvčího organizace Rýdla, na což
ale podle něj televize nepřistoupila.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Velkohubý Bango! Tomáš Ortel reaguje na kritiku a vzkazuje: Má tvorba bude
pochopena později

„Nebylo by od věci si vážně pročíst texty naší tvorby. Snad si
velkohubý Banga někdy texty kapely ORTEL přečte,“ říká po poměrně
bouřlivých reakcích, které následovaly po ocenění na letošních
Slavících, zpěvák Tomáš Ortel. Zpěvák se pro ParlamentníListy.cz
vyjádřil i k tomu, co říká na tvrzení svých kritiků, že jsou texty
jejich písní xenofobní. A co si myslí o přílivu uprchlíků do Evropy? „To
přeci nikdo nemůže hodnotit kladně, proboha. Tedy pokud z toho nemá jiné
výhody vedoucí k naplnění jeho měšce...,“ míní hudebník.

Co říkáte na váš úspěch ve Slavíkovi? Čím jste si posluchače podle
vašeho názoru získal?

Není to v první řadě úspěch náš, ale fanoušků... všech těch, co
měli potřebu nás do této soutěže svými hlasy poslat. Samozřejmě nás to
potěšilo a bereme to velmi zodpovědně... byl to jejich protest proti
umlčování naší tvorby.

Vaši kritici mluví o tom, že některé texty vaší kapely jsou xenofobní.
Co na to říkáte?

Jak už jsem mnohokrát sděloval, xenofobie je zjednodušeně řečeno strach z
neznámého. Vzhledem k informacím ze sousedních států nelze tedy říci,
že máme v textu znaky xenofobie, jen popisujeme skutečnost.

Někteří poukazují i na to, že texty písní, které zpíváte, jsou
údajně protiislámské. Je to tak?

Někteří mluví, někteří poukazují... mně to stále přijde, jako by snad
ani texty kapely nikdo nečetl. A to je máme velmi transparentně napsané ke
každé skladbě na webu kapely ORTEL. Prosím, lidé, čtěte!!!

Co si vůbec myslíte o islámu?

Nic pěkného, ale to o žádném ortodoxním náboženství.

A jak hodnotíte příliv uprchlíků do Evropy?

Tohle lze nějak hodnotit? Jak mohu hodnotit obsazování Evropy jinou kulturou?
To přeci nikdo nemůže hodnotit kladně, proboha. Tedy pokud z toho nemá
jiné výhody vedoucí k naplnění jeho měšce.

Když se vrátíme ke Slavíkům, před tímto večerem se objevily informace,
že někteří umělci právě kvůli tomu nechtějí sedět ve vaší
blízkosti. Co si o tom myslíte?

Psal to Blesk, tak bych tu informaci nebral až tak vážně... :)

Po vašem ocenění se ozval pískot, někteří lidé netleskali – jako podle
některých informací paní Gottová. Co byste manželce několikanásobného
slavíka vzkázal?

Nikomu nic nevzkazuji, nemám tu potřebu. Má tvorba a poslání kapely ORTEL
bude pochopeno zřejmě později.

Asi nejsilnější reakci měl hudebník Banga, který po ocenění vaší
kapely odešel. Co na jeho reakci říkáte?

Tento zpěvák nebo, lépe řečeno, rapper si nás bral do úst už loňské
vyhlašování, kdy na otázku novinářů, kdo se podle něj umístí v první
trojce, mile odpověděl, že snad ne ORTEL. No, bohužel pro tohoto umělce,
stalo se nejen v loňském, ale i letošním udílení to, co zřejmě nechtěl.
Je nám to líto.

Hudebník mimo jiné řekl: „Víte, podle této skupiny by naše zem byla
lepší bez všech těch Vietnamců, černochů, Romů, Židů, ale hlavně
muslimských uprchlíků. Problémem všech lidí, kteří hlásají nenávist,
je ale nenávist sama.“ Co si o těchto jeho slovech myslíte?

Mnoho těch, co mají potřebu si brát do úst kapelu ORTEL, se otírá o
slůvko nenávist. Opět se budu opakovat, nebylo by od věci si vážně
pročíst texty naší tvorby. Snad si velkohubý Banga někdy texty kapely
ORTEL přečte.

Poukazovalo se i na lebky, které jste měli na košili. Podle některých se
jedná o symbol SS. Vy ale máte jiné vysvětlení, jaké?

Lebka s českým lvem na čele znázorňuje odkaz předků bojujících za naši
zem, v tom je naše poselství, o tom jsou naše texty. Je to použito zároveň
jako naše logo. Pokud pan Banga v každé lebce s hnáty vidí symboly SS, pak
kapitán Jack Sparrow má co vysvětovat...

V diskuzích pod články ohledně vašeho umístění vás sice někteří
lidé právě nechválí, objevují se ale i pozitivní reakce. Například, že
každému, komu není jedno, co s naší zemí bude, vás musí podpořit. Co na
to říkáte?

Jak už jsem se zde zmínil, kapela ORTEL ještě pár let bude zatracována,
ještě je nám všem dobře, každý víkend obsadíme hypermarkety a hodnoty
hledáme jen v konzumním životě... tohle se nám stane osudným... Hledání
vlastní identity a kořenů přijde až se ztrátou svobody.

Choices:
- ne
- ano


Question:
V Japonsku roztahují kocoury a chlubí se tím na sociálních sítích (FOTO)

Japonští uživatelé Twitteru vymysleli, jak se originálně pochlubit svým
kocourem nebo kočkou. Roztahují svého mazlíčka a zveřejnují fotografie na
Twitteru. Začalo to všechno fotografií kocoura Yamame kuna, který je dlouhý
od přírody. Majitelé jiných kocourů také zatoužili, aby jejich mazlíčci
vypadali stejně jako Yamame a pomohli jim.

Japonci jsou známí svým jemným vztahem ke kočkám. Nedávná flash bomba
však tento vztah k zvířatům vyvrátila. Uživatel Twitteru Mttkmsan jako
první zveřejnil fotografii sousedského kocoura se jménem Yamame kun, ale ne
v roztomilé póze a v maximálně roztáhnuté.

今#全 pic.twitter.com/oCWb2zq4GB — マ@低 (@mttkmsan) 4. března 2018

Možná, že je to photoshop, ale dlouzí kocouři existují. Například
mainská mývalí kočka Omar z Austrálie.

П о Omar the Maine Coon (@omar_mainecoon) А 30, 2017 в 2:46 PDT

Stejně však nebyla tak populární jako Yamame.

Příspěvek s Yamame získal více než 25 tisíc lajků a retweetů. Hlavně
ale inspiruje ostatní majitele k podobným fotografiím jejich mazlíčků. Pro
toto lidi používají hashtag, který vymyslel autor originálního
příspěvku. Vypadá takto: #全. V překladu je to jakési „všejaponské
odsávání kocourů".

Vyšlo najevo, že Yamame kun není jediný, kdo má schopnost natahovat své
tělo.

伸、勝。 #全 pic.twitter.com/ftWTo9rFdN — mirura (@AiGerry) 6. března
2018

伸…選…#全 pic.twitter.com/y1DldOcF8m — し (@shinbaba10) 6. března
2018

#全↑夏↓冬 pic.twitter.com/F5AYki0fcr — べ&と&す (@KurobeeAkitora) 4.
března 2018

VeryLongCat#全 pic.twitter.com/BobL3v6AEE — 地 (@hozen_undo) 11. března
2018

Choices:
- ne
- ano


Question:
Japonsko poslalo stíhačky kvůli čínským vojenským letadlům u Okinawy

Stíhačky vzdušných sil sebeobrany Japonska byly nasazeny v sobotu v
souvislosti s přeletem letounů čínského vojenského letectva v blízkosti
vzdušného prostoru jižní prefektury Okinawa.

Jak oznámila agentura Kyodo s odvoláním na představitele ministerstva obrany,
čtyři bombardéry Xian H-6 přeletěly přes průliv Mijako směrem k
Východočínskému moři. Současně byly zachyceny dvě stíhačky vojenského
letectva ČLR Su-30, které letěly opačným směrem, v oblasti průlivu Mijako
se však otočily a zamířily také směrem k Východočínskému moři.

Představitelé japonského MO podotkli, že čínská letadla neporušila
vzdušný prostor Japonska. Jiné detaily uvedeny nebyly.

Choices:
- ne
- ano


Question:
„P*čo v černé sutaně!“ Polský jezuita zkritizoval katolický národ
kvůli odmítání uprchlíků a přišel výprask

Jezuitský kněz Gregory Kramer z polského Krakowa se postavil proti premiérce
Beatě Szydlové, která napříště odmítla vpustit do Polska byť jen
jednoho jediného uprchlíka. Reagovala tak na teroristické útoky, ale podle
kněze šlo o reakci nepřijatelnou a nekřesťanskou. Na internetu se
vyjádření kněze dočkalo velké pozornosti, ale zřejmě by ho to
nepotěšilo. Slova, která padla na jeho adresu, v Bibli nenajdete.

Polský deník Gazeta Wyborcza uveřejnil příběh jezuitského kněze, který
se postavil vlastní premiérce Beatě Szydlové z vládní strany Právo a
spravedlnost. Ostře zkritizoval její prohlášení, že v zájmu ochrany
polských občanů nevpustí na polské území už ani jednoho uprchlíka.

„Katolický národ pronesl skrze ústa své premiérky slova: Už žádný
uprchlík v naší zemi. O pár dní později chodí tentýž národ brečet na
kříž Pána Ježíše Krista. O Velikonocích zpívají Hallelujah. Jejich
víra nestojí za nic.“ Tato tvrdá slova napsal jezuitský kněz na
sociální síti Facebook.

Duchovní se následně dočkal prudké odezvy. Nechyběla ani slova o „pí*e
v černé sutaně“ a další peprné výrazy. Jeden z diskutujících na
sociální síti konstatoval, že přijmout muslima pod svou střechou znamená
riskovat střet s odjištěným granátem. „Je to totéž, jako by kněz
nabádal lidi k životu v hříchu. To mi hlava nebere. Myslím, že se opravdu
blíží náš konec,“ napsal například pan Jacek. „To Poláci potřebují
pomoc, ale ďábel nám nepomůže. Islám je náboženstvím ďábla,“
přisadila si čtenářka Catherine.

Sluší se ovšem dodat, že se kněz dočkal i zastání. Řada lidí mu
poděkovala za moudrá slova a jednoznačně mu dala za pravdu.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Koalice vedená USA popírá informaci o přípravě nové „umírněné
opozice“

V koalici pro boj se skupinou Islámský stát vedené USA popírají informaci
o tom, že v okolí základny At-Tanf na jihu Sýrie probíhá příprava
nových sil „umírněné opozice“, což oznámili ruští vojáci.

„V současné době je jedinou skupinou, kterou podporuje koalice na jihu
Sýrie, Magavir as-Saura (MaT). Je spolehlivým partnerem a efektivní vojenskou
silou v kampani proti IS, a budeme i nadále podporovat její úsilí v boji s
IS v Sýrii", sdělili agentuře RIA Novosti v tiskové službě koalice.

V koalici potvrdili, že dříve podporovali v Sýrii ještě jednu skupinu —
Shuhada Al-Qaryatayn (SQ).

„Však ke konci července 2017 provedla SQ jednostranně a bez povolení
koalice hlídkování za hranicemi zkoordinovaného pásma pro odvrácení
konfliktů u At-Tanfu a uskutečňovala činnost, která nebyla zaměřena na
boj s IS. Koalice tuto skupinu už nepodporuje", podotkli představitelé
koalice.

Jak oznámila dříve koalice vedená USA, platí kolem základny v At-Tanfu 55kilometrové
pásmo pro odvrácení konfliktů zkoordinované s ruskými vojáky, do něhož
nesmějí vstupovat syrské vládní síly a jejich spojenci. V červnu došlo v
okolí At-Tanfu ke srážkám koalice s provládními silami.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Zavšivený svět. Jeroným Klimeš už má dost EU a jalových keců:
Šaškování s lidskými právy, uprchlíci terorizují, stát nechrání
poctivé občany

ROZHOVOR Způsob naší demokracie, kdy si menšiny diktují a většina se
musí podřizovat, považuje psycholog Jeroným Klimeš za nešťastný.
Bývalý konzultant pro veřejného ochránce práv a rovněž exporadce
ministra práce a sociálních věcí má už plné zuby Evropské unie,
jalových keců o lidských právech i klamavé, politicky korektní mluvy. Tím,
že se liberálové zastávají slabších, i když nejsou v právu, docílili
jen toho, že v konkrétních případech jsou zavšivené školy, ale v
přeneseném slova smyslu je zavšivená celá společnost.

Neustále se mluví o tom, že je česká společnost rozdělená. Vnímáte ji
také tak, nebo je to podle vás spíše mediální záležitost a snaha těch,
jimž by polarizace vyhovovala, přesvědčit o tom veřejnost?

Naše společnost není jen rozdělená. Ona je ostrůvkovitá. To je problém
blahobytných societ, který je známý už minimálně tři tisíce let jako
babylonský efekt. Úspěšné society se zákonitě rozpadají, protože
ztrácejí společnou řeč. Všichni sice mluví česky, ale jeden druhému
nerozumí. Kdyby tento jev působila nějaká menší skupina lidí, byla by to
dobrá zpráva, protože by se s tím dalo něco dělat, například tu skupinu
eliminovat. Pokud je to ale vlastnost našeho genomu, je to zpráva horší.

Od těch, kteří se jinak často ohánějí demokracií, se ozývá jako v
případě Brexitu nebo zvolení Donalda Trumpa americkým prezidentem
pohrdlivé, že volby rozhodli staří a nevzdělaní lidé z venkova a
menších měst. Dá se vzhledem k dění u nás kolem 28. října a 17.
listopadu soudit, že právě věk, vzdělání a bydliště jsou dělicí
čárou i české společnosti, nebo ji rozděluje něco jiného?

V české společnosti rozhodně nejsou tato kritéria dominantní. Dominantní
je souboj dvou ideologií – liberálně-levicový versus
konzervativně-pravicový. Ten první reprezentuje všelijaké
volnomyšlenkářství a obecně uvolněné mravy. To druhé spíš tíhne k
řádu či náboženství. Ta první vítá každé rozvolnění zavedených
pravidel. Ta druhá to vnímá jako cestu do pekel a je již mnoho let v
defenzivě. Trump je ukázkou toho, že lidé mají už dost toho, co by se dalo
nazvat „lidské právo na vši“.

Cože? Co je to lidské právo na vši?

To mě napadlo tuhle, když moje žena přišla s větou: „Ve škole v
Újezdě nad Lesy jsou zase vši.“ Já říkám: „Jak zase? Snad stále
ještě...“ Prostě co jsme se přistěhovali do Újezdu nad Lesy, neustále
slyším, že ve škole jsou tací či onací parazité. Prostě by stačilo
nakoupit lupy a mikroskopy a mohli bychom újezdskou školu vyhlásit za
největší českou, státem chráněnou zoologickou zahradu havěti do půl
centimetru.

A že vám skáču do řeči, proč to nejde?

Protože právníci si vymysleli lidská práva. Dřív to bylo ještě rozumné
právo na život. Dnes to v praxi znamená, že školník s jednou „pančelkou“
se nemohou postavit do dveří a zkontrolovat všem dětem hlavy, ty zavšivené
šlechtitele parazitů poslat domů a následně poslat zprávu na OSPOD, že
tito rodiče zanedbávají řádnou péči o děti. Místo toho všichni
slušní rodiče, a že jich v Újezdě není málo, neustále kupují
odvšivující přípravky na děti. Já se raději ani neptám ženy, kolik
tisíc jsme za ně za ty roky už zaplatili.

Jediné, čeho volnomyšlenkáři dosáhli se svými lidskými právy za
poslední čtvrtstoletí tzv. demokracie, je zavšivit všechny základní
školy v České republice a každému dítěti garantovat, že buď bude mít
celé dětství vši, nebo celé dětství bude koupat hlavu v šampónu proti
vším.

Tak podle toho, co povídáte, to u dětí platí doslova. Ale v ostatních
oblastech to určitě myslíte jen jako metaforu, ne?

Ano, přesně tak. Nedávno jsem poslouchal v rádiu písničku nějakého
metrosexuála, který se chlubil: „Zastávám se slabších, i když nejsou v
právu.“ U této věty mi zatrnulo, protože to přesně vystihuje přístup
liberálů k životu. Dvě tři sociálně slabší rodiny terorizují svými
parazity zbytek Újezdu. Liberálové se jich zastávají, i když nejsou v
právu, takže nejde jim zkontrolovat zavšivenou hlavu, kterou si ostatně
fotí jejich spolužáci na mobily. To je podle právníků nepřiměřený
zásah do jejich tělesné integrity. Tak kvůli právu na integritu všechny
děti v celém Újezdě musejí být zavšivené, to ale podle stejných
právníků už není zásah do tělesné integrity. Ve Francii pár uprchlíků
kolem ilegálních táborů terorizuje okolní starousedlíky, ale vláda se
jich zastává ze stejného důvodu – šaškuje s lidskými právy. To platí
pro většinu menšin.

Co podle vás ještě tolik bije do očí v české společnosti?

Například jde o chronické neplatiče, kteří mají – řekněme – deset
exekucí. Těch je v České republice kolem sta tisíc! Ano, slyšíte
správně, naplnili by celou Olomouc. Ti systematicky a nevyhnutelně okradou
každého, kdo s nimi má cokoli do činění. Proč se nezavedou veřejné
registry těchto lidí? Proč nejsou omezeni na způsobilosti v nakládání s
penězi? Proč nemají stanoveného finančního opatrovníka, který by jim
spravoval finance, když to sami zjevně neumějí? Proč nejsou ustanoveni
zvláštními příjemci sociálních dávek? Proč se jim nevyplácí podpora
každý den v drobných částkách, které nemohou rozfofrovat za dva dny?

Zadržte, ale určitě by se našli tací, co by nám oběma vysvětlili, proč
něco takového zavést nelze.

Tak technicky by to všechno šlo, ale právně se to nesmí, neboť by to prý
bylo proti lidským právům. A tak tato menšina terorizuje všechny, kteří
je ubytují, všechny, kteří jim chtějí prodat třeba ojeté auto, všechny
prodavače, kteří jim nabídnou cokoli na splátky. Stát svým liberálním
přístupem nechrání své poctivé občany před nepoctivými. Stát pod
praporem lidských práv nechá ožebračovat své poctivé občany nemocnými
lidmi, kteří neumějí zacházet s penězi, zavšiví děti čistotných
rodičů, při rozvodech nechá bezbranné děti napospas pěti procentům
psychopatických rodičů. Proč? Protože nikdo neví, kam se poděla
prezidentská standarta, na které se skvělo: „Pravda vítězí.“ Zůstaly
nám jen rudé trencle s nápisem: „Zastáváme se slabších, i když nejsou
v právu“.

Připomínka té akce mě přivádí k následující otázce. U nás Miloš
Zeman, ve Spojených státech nově Donald Trump, v Rakousku se může
příští měsíc přidat Norbert Hofer, jasnou favoritkou prvního kola
prezidentských voleb, které se budou na jaře konat ve Francii, je Marine Le
Penová. Co je důvodem pro to, že největší podporu získávají v různých
zemích lidé, jimž je politická korektnost na hony vzdálená?

Ano, lidé mají dost práva na vši, a proto také mají dost politické
korektnosti, čili zásady: „Nenazývejme věci pravým jménem.“ Když
chcete adoptovat dítě, tak se v jeho papírech například dočtete: „Dítě
je lehce mentálně retardované.“ Rodiče si řeknou: „No co, nemusí být
génius. Já také nejsem žádný lumen.“ Jenže pak za pár let zjistí, že
„lehká mentální retardace“ je politicky korektní označení toho, čemu
se dříve říkalo debilita. Takže doma jim kvete dítě na úrovni Otíka z
Vesničky mé střediskové: „Tak jsem slyšel, že jsi tomu Pražákovi
načechral sloupek...“ Tomu se politicky korektně říká „lehké problémy“.
Tomuto klamnému uvažování podléháme i my, profesionálové. Jednou v
poradním sboru ministra práce a sociálních věcí jsme takto málem
přehlédli střední mentální retardaci, čili imbecilitu, o řád těžší
poruchu, a to tam sedělo devět kovaných odborníků na náhradní rodinnou
péči. Kdyby se to dítě dostalo do rodiny, která žádala zdravé dítě,
tak bychom jim nikdy nevysvětlili, že jim to devět odborníků neudělalo
naschvál, aby se toho imbecila zbavilo, že se to stalo jen kvůli
zavádějící politicky korektní mluvě. Prostě lehce přehlédnete větu
uprostřed souvislého textu „dítě je středně mentálně zaostalé“.

Ta politická korektnost tedy nejen dělá společnost pokryteckou, ale škodí,
jak vás tak poslouchám, i profesně?

To, co jsem řekl, je i odpověď na problém politicky korektní mluvy.
Otíkovi ve zmíněném filmu nepomohli liberálové tím, že mu řekli: „Ty
Otíku, nejsi debil, ty jsi jen lehce mentálně retardovaný.“ Naopak,
pomohli mu ti lidé, kteří ho měli rádi, i když mu – jako pan Pávek –
občas do debilů nadávali. Stejně tak soudci a právníci mají rádi jen
svá lidská práva, ale děti nám nechají zavšivit a nás samotné nechají
okrást nesvéprávnými lidmi. Myslím, že mnoho lidí považuje tento způsob
demokracie za nešťastný a mají – stejně jako já – už plné zuby
Evropské unie, jalových keců o lidských právech i klamavé politicky
korektní mluvy.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Český PEN klub kritizuje Zemana za útoky na média a vyzývá ho k omluvě

České centrum mezinárodního PEN klubu kritizuje prezidenta Miloše Zemana za
jeho výroky vůči médiím v inauguračním projevu. V prohlášení, které
dnes PEN klub zaslal ČTK, organizace označuje prezidentovo vyjádření za
útok na svobodu slova. Zemana vyzývá k tomu, aby se za své výroky omluvil.

Zeman ve čtvrtek v inauguračním projevu obvinil veřejnoprávní Českou
televizi a některá média vydavatelského domu Economia z toho, že
manipulují veřejným míněním. Česká televize i Economia se proti
prezidentovu tvrzení ohradily.

Český PEN klub dnes připomněl, že Zeman svá tvrzení nepodložil
žádnými důkazy. „Vnímáme prezidentova slova nejen jako hrubý útok na
svobodu slova, ale také jako vytváření nenávistné atmosféry vůči
novinářům. Na Slovensku podobné tendence vedly k vraždě dvou mladých
lidí,“ připomněl PEN klub únorovou vraždu slovenského novináře Jána
Kuciaka a jeho snoubenky.

„Žádáme prezidenta Zemana, aby své postoje vůči novinářům
přehodnotil a aby se veřejně omluvil napadeným médiím,“ uvedl PEN klub v
prohlášení.

PEN klub sdružuje spisovatele, vydavatele, překladatele, publicisty,
literární vědce i kritiky. Vůči Zemanovi vystoupil kriticky i v minulosti.
Loni v květnu v souvislosti se Zemanovým vystupováním vůči tehdejšímu
premiérovi Bohuslavu Sobotkovi (ČSSD) ve sporu ohledně odvolání
tehdejšího ministra financí Andreje Babiše (ANO) z vlády PEN klub uvedl,
že prezident přispívá ke snižování obecného povědomí o lidské
slušnosti a míry vkusu.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Tak ja vám povím něco o té veřejnoprávní televizi... Komárek natočil
speciální VIDEO

Bývalý komentátor Mladé fronty Dnes a bývalý poslanec za hnutí ANO Martin
Komárek natočil krátké video, ve kterém reaguje na Zemanova slova v
inauguračním projevu, když kritizoval veřejnoprávní Českou televizi,
které vyčetl příchylnost k opoziční TOP 09 a také její neobjektivnost.
„Problém je ve dvou věcech – v zákonu a ve zvykovém právu, které se
odvinulo od tzv. televizní stávky,“ řekl.

„Tak ja vám povím něco o té veřejnoprávní televizi,když už ji pan
prezident tak proslavil. Řeknu vám, v čem je problém. Nemůžou za to
redaktoři, i když mají Kalouska doopravdy rádi. Problém spočívá zejména
ve dvou věcech – v zákonu a ve zvykovém právu,“ řekl v úvodu svého
videa, které zveřejnil na svém facebooku.

Nejprvé začal u zmiňovaného zákona, který je podle Komárka ve světě
naprosto ojedinělý a neumožňuje prý jakékoliv efektivní kontrolování
hospodaření České televize. Dále dodal, že k tomu nemá kompetence ani
Rada České televize, ani Nejvyšší kontrolní úřad, ani poslanci. „Dává
prakticky neomezenou moc generálnímu řediteli. I miliardáři mají nad sebou
v podnicích jakousi správní radu či představenstvo, ale zdejší
generální ředitel nad sebou nic takové nemá a je jediným statutárním
orgánem České televize,“ zdůraznil.

Díky tomu je podle Komárkových slov Rada ČT značně omezena. Ve svých
pravomocích. Nemá právní subjektivitu a je placena z prostředků ČT. „I
kdyby byli všichni radní naprosto neúplatní, hodní a chytří, má
generální ředitel, pokud je schopný a podnikavý, neomezenou moc touto Radou
manipulovat,“ uvedl.

Jako druhý problém pak uvedl zvykové právo, které prý dává redaktorům,
vítězům někdejší stávky, obrovské sebevědomí, neuvěřitelnou
sebelásku a naprosté přeceňování vlastních sil. „Oni si myslí, že
jsou mírou všech věcí a když napíšou nějakou petici, nebo si lehnou na
matrace, tak změní svět. Jsou přesvědčení, že jediné a správné je
jejich vidění světa,“ řekl a dodal, že proti nim těžko může jít i
schopný a podnikavý generální ředitel. Z toho všeho tak podle komentátora
vzniká něco, co je nepřirozené, nemoderní a hloupé. „Nelze z toho vinit
ani generálního ředitele, ani ty redaktory. Když je někomu povoleno mít
neomezené sebevědomí, většinou si ho vezme, stejně jako když je povoleno
brát si z prostředků, které mu nepatří,“ sdělil.

Sečteno a podtrženo – za vše podle Komárka může špatný zákon a
liknaví politici, kteří jej nedokázali změnit. „Změňme zákon a změní
se Česká televize,“ uzavřel Komárek.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Znalec USA od Babiše ke zvolení Trumpa: Česko má teď jednu nespornou
výhodu

ROZHOVOR Jedna z devíz Donalda Trumpa pro Česko je bývalá manželka Ivana a
její děti, říká v rozhovoru pro ParlamentníListy.cz poslanec za ANO Pavel
Šrámek. Je to podle něj rázný a pragmatický muž a Spojené státy si
vybraly změnu. Došlo i na „fantasmagorie“ spojené s ovlivňováním voleb.
Ostatně, jsou tu podle něj vyhrocenější situace, například atentát na
Kennedyho. Chladná hlava a zdravý selský rozum podle Šrámka v USA
zvítězil.

Pro mnohé nečekaně, ale přece, a ještě s velmi výrazným náskokem
porazil Donald Trump Hillary Clintonovou v prezidentské volbě. Jaká byla
vaše první reakce?

Předně bych rád upřímně pogratuloval Donaldu Trumpovi. Po osmi letech
demokratického prezidenta přichází „střídání stráží“ a úřadu se
ujímá republikán. To je důkaz demokratického systému v USA. Američané
chtějí změnu, a tak si ji zvolili. Pro Českou republiku se od ledna asi nic
zásadního nezmění, ale upevnění vztahů může přijít. Nakonec možná i
díky bývalé manželce Ivaně Trumpové. Donald Trump je rázný a rozhodný
muž. Je otevřen všem jednáním a rozhovorům a takový by měl být
prezidentem nejmocnější země světa. Ranní projev po oznámení výsledků,
ve kterém poděkoval Hillary Clintonové za dlouholetou službu Spojeným
státům, dokazuje, že vyhrocený slovník předvolební kampaně je minulostí
a přichází období zdravého selského rozumu a to je pozitivní zpráva z
USA, která dává naději do budoucnosti jak pro Českou republiku, tak pro
celý svět.

Ostatně, je dobře, že se v USA pravidelně střídají prezidenti – tu z
demokratů, tu z republikánů. A to je projev demokracie. Američtí voliči
prostě rozhodli.

Vy USA znáte velmi dobře, myslíte si, že potřebovaly změnu z hlediska
například ne zcela ideálního ekonomického stavu?

Ne, to určitě ne, HDP roste a ekonomika roste skvělým tempem, v porovnání
s Evropou až závratným, tedy jestli potřebovala změnu, pak dle mého
názoru zahraniční politiky, ale je to otázka amerických voličů. Já až
tak překvapen nejsem. Ono to vítězství nebylo těsné, ale výrazné.
Hlavně ve státech, ve kterých by to málokdo čekal, jako například
Michigan.

Myslíte, že jeho bývalá žena Ivana jej přivede k těsnější spolupráci
nebo kontaktům s naší zemí?

O tom jsem přesvědčen, jejich syn mluví dobře česky například. Po
rozchodu sice neměli spolu nejlepší vztahy, jak známo, ale samozřejmě
jiná situace je těsně po rozvodu a jiná je s odstupem času. Takže já si
myslím, že ty jejich pře jsou dávno srovnané a že i v tomto by mohla být
pro naši republiku docela neoddiskutovatelná výhoda. A i když nic, řečeno
s nadsázkou, tak o České republice toho ví z Evropy pravděpodobně nejvíce.
A to je jistě nesporné plus. Donald Trump díky své bývalé manželce nás
prostě zná a to je nesporná výhoda.

Hovořilo se o jakýchsi katastrofických scénářích, že může vypuknout z
takovéto změny politické peklo, rozvíjely se konspirační teorie, že bude
manipulováno s hlasy. Co si o tom myslíte?

To jsou fantasmagorie. Demokracie je ve Spojených státech dlouhá léta, celá
staletí pevně zabudována, takže vůbec nepředpokládám, že by něco
takového v USA nastalo. Historie si pamatuje daleko vyhrocenější situace
jako válku Severu s Jihem, atentát na Kennedyho či Watergate s Nixonem.

Trumpova zahraniční politika bude jistě jiná, než by se dalo očekávat od
jeho soupeřky. Je možné v této chvíli předpokládat, na co se má Evropa
připravit?

Názory obou kandidátů byly před volbami celkem známy. Voličům se ty
Trumpovy názory zdály jasnější, a jak jsem už uvedl, chtěli změnu.
Donald Trump je rozhodný muž. Jedna věc je předvolební rétorika při
kampani, a druhá pak potom realistická práce po volbách. A teď nastává
zcela jasná pragmatická politika a jsem přesvědčen, že Trump jako
businessman bude používat chladnou hlavu a zdravý selský rozum.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Peskov: Kerry nepřijel do RF kvůli tomu, aby vytvářel nátlak ve věci
Savčenkové

Ministr zahraničí USA John Kerry nepřijel do Moskvy proto, aby vytvářel
nátlak na RF ve věci občanky Ukrajiny Naděždy Savčenkové; toto téma bylo
stěží možné stavět na přední místo jednání s hlavou státu, řekl
tiskový mluvčí ruského prezidenta Dmitrij Peskov.

„Nepřijel proto, aby tlačil na Putina kvůli Savčenkové, protože
samozřejmě není možné téma o Savčenkové stavět na přední místo
jednání", řekl Peskov v sobotu ve vysílání kanálu TVC.

„Skutečně, ministr zahraničních věcí Německa Frank-Walter Steinmeier a
ministr zahraničí (USA — pozn. red.) Kerry toto téma projednávali. V
Kyjevě skutečně takové výpady blízké hysterii probíhaly a probíhají,
skutečně probíhá takové šroubování západního společenského mínění.
Spíš bych to hodnotil jako projevy rusofobní hysterie. Přičemž jsou to
projevy, které žádným způsobem nepomáhají řešit tento problém, ale
naopak ho komplikují", řekl Peskov ve vysílání TVC.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Babiš nás vrací do dob Husáka, sdělil PL Marek Benda a okomentoval „tři
p...“ Klause mladšího

ROZHOVOR Podle poslance ODS Marka Bendy to doposud vypadalo, že komunisté
budou tolerovat Babišovu menšinovou vládu za to, že budou mít někde na
úřadech náměstky – odborníky. „Teď se ukazuje, kdo jsou ti odborníci
a že část veřejnosti se nechce vracet před listopad 89. A já varuji před
tím, že Andrej Babiš a jeho vedení nás do jisté míry vrací do doby
husákovské normalizace,“ prohlásil Marek Benda k demonstracím, které
reagovaly na zvolení komunisty a bývalého policisty Zdeňka Ondráčka. Ten
nejenže za minulého režimu při demonstracích brutálně zasahoval proti
lidem toužícím po svobodě, ale nikdy se za své jednání neomluvil.

Jak jste jako bývalý student, který se účastnil v roce 1989 demonstrací
proti komunistickému režimu, vnímal zvolení komunisty Zdeňka Ondráčka,
bývalého policisty, který zasahoval proti lidem volajícím po svobodě, do
čela komise pro kontrolu Generální inspekce bezpečnostních sborů?

Já vím, že Ondráček nic tak strašidelného dělat v čele této sněmovní
komise nemůže. Ale ta symbolika tam je, odmítá se omluvit, odmítá říci,
že udělal něco špatně. Navíc v pátek tvrdil v televizi, že proti němu
stály skupiny, které byly ozbrojeny noži, boxery a řetězy, to už si
myslím, že si ze mě dělá legraci. Protože pravda je taková, že
rozháněl naprosto pokojné demonstranty, byli jsme vyzbrojeni maximálně
trikolorou. Symboliku vidím v tom, že hnutí ANO zcela otevřeně s touhle
partou vládne, zcela otevřeně se vlastně hlásí k tomuto odkazu, když
říká, že se toho za minulého režimu nic moc nedělo, že se tady musel
udržet pořádek, který byl jištěný sovětskými tanky.

Co jste říkal tomu, že premiér v demisi a šéf hnutí ANO Andrej Babiš se
nejdřív pokusil zvolení komunisty Zdeňka Ondráčka do čela komise pro
kontrolu hodit na demokratické, parlamentní strany, protože někteří jejich
poslanci nebyli při volbě z různých důvodů ve Sněmovně přítomni? A
částečně se mu to povedlo, protože někteří lidé vás kvůli neúčasti
skutečně kritizovali, protože Ondráček prošel ve druhém kole o jediný
hlas, což vyvolalo dojem, že by stačilo, kdyby jeden, dva poslanci z
demokratického bloku volili, aby v čele komise nestál.

Je samozřejmě možné vyčítat někomu, že byl pracovně v zahraničí, ale
vždycky je dobré podívat se na to, kdo ho aktivně volil. My jsme nepochybně
volili někoho jiného, protože jsme tam měli svoji kandidátku. Tohle je
přesně Babišova hra reagovat ad hoc tím, že se pokusí obvinit někoho
jiného, že za to může. Přitom mezi prvním a druhým kolem přibylo
Ondráčkovi značné množství hlasů, takže naopak hnutí ANO se ještě
rozmyslelo a lidí, kteří ho volili, bylo ještě víc.

Nemyslíte si, že jste volbu trochu podcenili, nebo jste prostě počítali s
tím, že koalice hnutí ANO, SPD a KSČM má stejně dost hlasů na to, aby
ostatní přehlasovala? A i kdyby bylo demokratických poslanců přítomno ve
Sněmovně víc, ANO by přidalo o potřebných pár hlasů, aby byl Ondráček
zvolen.

Myslím, že to takhle vyšlo, byl záměr, a teď je snaha se vymlouvat. Kdyby
hnutí ANO nechtělo, aby byl zvolen, tak by mu poslanci ANO nedali hlasy vůbec.
Myslím, že to opravdu měli poměrně přesně napočítané.

Co si myslíte o výrocích vašeho stranického kolegy, poslance Václava
Klause mladšího ke zvolení Ondráčka do čela komise pro kontrolu GIBS? Ve
svém pravidelném komentáři na internetu prohlásil, že jako jeden z mála
poslanců, co na ulici tehdy proti Ondráčkovi stál, si snad může dovolit
říci, že moc nemusí takové ty svaté bojovníky proti komunismu třicet let
potom, co komunismus skončil a nenese to žádné riziko. Zvlášť některé
poslankyně podle něj při tom předvádějí patos, za který by se nestyděla
ani Gusta Fučíková. Vzhledem k tomu, že v diskusi k volbě Ondráčka
vystoupily mezi řadou poslanců (mužů) jen tři poslankyně, z toho dvě s
faktickými poznámkami, jen třetí vaše stranická kolegyně Miroslava
Němcová mluvila přímo o Ondráčkovi. Je možné, že by právě bývalou
předsedkyni Poslanecké sněmovny a expředsedkyni strany Václav Klaus
mladší přirovnával ke Gustě Fučíkové?

To nevím, koho Václav Klaus mladší kritizuje, já jsem ten článek jen
přelétl a připadal mi hrubě nepřesný. Minimálně v tom tvrzení, že jsme
nebyli na značkách a že jsme podcenili volbu. Na serverech se objevily odhady
počtu poslanců, kteří volili, podle nesmyslného hlasování čtvrt hodiny
předtím, jestli se bude hlasovat tajně nebo veřejně, a podle toho se
počítalo, kdo se zúčastnil volby předsedy komise pro kontrolu GIBS. My jsme
tam byli samozřejmě všichni, takže mi to připadalo trochu srandovní.
Nevím, koho Václav Klaus kritizoval, pevně doufám, že ne naši poslankyni.
Na to ale ať odpovídá on, ne já.

Václav Klaus mladší také prohlásil, že „naše společnost má komisí a
kontrolních komisí na vše možné s prominutím tři p…..“ Připomněl,
že jen za uplynulý týden Sněmovna volila dvě komise a že jde o takovou hru
na „nezávislost“. Jsou i podle vás komise a kontrolní komise zbytečné a
je jich moc?

Moc jich asi svým způsobem je, ale je to dáno tím, že máme vícero služeb.
Máme zvlášť GIBS, máme zvlášť BIS, máme zvlášť vojenské
zpravodajství, máme zvlášť ÚZSI. Je dobré, když máme jednotlivé
služby, že máme i jednotlivé kontrolní orgány, protože jedním z úkolů
zákonodárného orgánu je také kontrola výkonné moci. Nejen schvalování
zákonů, nejen důvěra vládě, ale také kontrola výkonné moci. A zejména
v těch oblastech vnitřní bezpečnosti a vnější bezpečnosti, kde se
zasahuje do práv občanů. Je dobré, a všechny parlamenty na světě to tak
mají, aby lidem volení zástupci kontrolovali, jestli státní moc není
zneužívána proti občanům.

Premiér v demisi Andrej Babiš najednou otočil. Hnutí ANO pomohlo Ondráčka
zvolit, ale Andrej Babiš teď říká, že s tím nesouhlasí a že dokonce
podpoří nebo dokonce navrhne ve Sněmovně odvolání Ondráčka. Rozumíte
tomu?

Andrej Babiš si v podstatě většinou nic nemyslí. Reaguje podle toho, co se
lidem líbí. A tenhle obrat svědčí o tom, že zvolení Ondráčka vyvolalo
ve veřejnosti velký odpor. A to já vnímám díky své zkušenosti velmi
silně. Zejména já jsem z té generace, která rok 1989 aktivně zažila.
Všichni moji spolužáci chodili na ty demonstrace, všichni byli tu tam
zmláceni, tu tam postříkání, tu tam aspoň vytlačeni nebo něco podobného.
V této generaci spousta věcí už nemá takovou symboliku, ale v případě
těch zasahujících příslušníků bezpečnostního pluku, kteří nedali
najevo jakýkoli pokus uznat svoji chybu, lidé velmi zásadně cítí, že
tohle prostě není možné. A když Andrej Babiš vytušil tuto náladu,
pokouší se otočit stejně jako otáčí vždycky v každé jiné věci. Je to
spíš svědectví o náladě ve společnosti než svědectví o názorech
Andreje Babiše, protože žádné nemá.

Jste tedy rád, že právě tato věc vyvolala takový odpor ve veřejnosti?
Demonstrace proti Ondráčkovi, ale i proti premiérovi Andreji Babišovi včera
proběhly nejen v Praze, ale i řadě dalších měst.

Podle mne je důležité, že i tímto lidé říkají, že komunisty do vlády
v této podobě fakt nechtějí. Vypadalo to, že komunisté budou vládu
tolerovat, že budou mít někde na úřadech náměstky – odborníky. Teď se
ukazuje, kdo jsou ti odborníci, a že občané takhle silně cítí, že to tak
nejde. Je vidět, že část veřejnosti se nechce vracet před listopad 89. A
já varuji před tím, že Andrej Babiš a jeho vedení nás do jisté míry
vrací do doby husákovské normalizace.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Policie a magistrát dohnaly občana k radikálnímu činu. Vzal si na něj
motorovou pilu

Zbyňka Procházku z Kojetic dohnal ústecký magistrát a policie k
radikálnímu činu. Dokonce k tomu vzal i motorovou pilu. O jeho případu
informuje Deník.cz.

„Stromky a keře jsou v prostoru křižovatky a tvoří překážku. Musí se
nechat odstranit,“ zaznělo z dopravní policie od Karla Havlátka.
Dvaasedmdesátiletý Procházka tak vzal motorovou pilu a okrasné jehličnany a
listnáče, které ve vsi před lety vysadil, ořezal.

Původní text ZDE

Jak se však na místě přesvědčil redaktor Deníku, stromy ve výhledu
nebránily. Procházka tvrdí, že za vše mohly špatné sousedské vztahy. „Mám
vztek, je to totální magorovina! Člověk vlastníma rukama něco buduje a
zvelebuje své okolí, a pak přijde anonymní udání a už po mně jdou
úřady,“ uvedl Procházka. Ten měl sice možnost keře přesadit, a to do 30.
listopadu, vybral si však radikálnější variantu. V případě, že by tak
neučinil, byly by keře odstraněny magistrátem. Ten vlastně ale neměl (kromě
anonymního udání) žádný důkaz, že starousedlík skutečně keře
vysázel. V současné době je místo keřů protestní cedule, jež
upozorňuje na absurdní české zákony. Za udáním prý stojí tři místní
lidé s počátečním písmenem M. Kromě tohoto sporu však musí Procházka
také vytrhat zámkovou dlažbu z nedaleké parkovací plochy, kterou má v
pronájmu od Státního pozemkového úřadu. Ten před 23 lety vydal souhlas,
že plochu může zpevnit. Úřady však nyní požadují povolení. To by však
podle Procházky stálo deset tisíc korun. Dlažbu tak prý skutečně vytrhá.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Nářez od komunisty Ondráčka: Kecy Halíka a povalečů z kaváren mi jsou
ukradené. Jako většině lidí. V USA zatýkali stoupence Clintonové. "Havloidi"
nekřičí, asi ještě nedostali nové noty

ROZHOVOR „Ta mediální masáž, ty zmanipulované průzkumy veřejného
mínění a to hraní si na elity, které všemu rozumějí a proto mají právo
nám říkat, co si máme myslet – se prostě už zajídají,“ popisuje
situaci po volbě amerického prezidenta poslanec KSČM Zdeněk Ondráček.
Podle něj byla volba prezidenta v USA ryze záležitostí Američanů, a tak
nevidí sebemenší důvod, proč by se měl z výsledku radovat nebo smutnit.

Lze předpokládat, že se svět po vítězství Donalda Trumpa v amerických
prezidentských volbách určitým způsobem změní? Radujete se vy osobně z
výsledku hlasování? V čem pro vás vzbuzuje rozhodnutí amerických voličů
naději, a v čem naopak strach?

Ano, to předpokládat lze. Je jen otázkou jak, v čem a zda to bude pro svět
přínosem, nebo naopak pohromou. Volba prezidenta v USA je ryze jejich
záležitost a nevidím sebemenší důvod, proč bych se měl z výsledku, tedy
z výhry nebo prohry toho či onoho, radovat nebo smutnit. Americký volič
rozhodl a nám nezbývá než to respektovat a snažit se, aby vzájemné vztahy
mezi našimi národy byly na přijatelné, vzájemně vyvážené úrovni. Tak
tomu podle mě doposud není a Česká republika, respektive její političtí
představitelé, si hrají na sluhy, lokaje a předhánějí se, kdo více ohne
svůj hřbet. Mimochodem – to, abychom měli přátelské vztahy, neplatí jen
pro nás a USA, ale pro všechny státy světa.

Naději vidím v tom, že Donald Trump nebude dělat tak válečnickou politiku,
jakou dělali předchozí prezidenti, byť se tvářili, že jsou demokraté.
Jenže ten jejich export demokracie stál životy desetitisíců a statisíců
lidí na celém světě. Strach by mohl nastat, kdyby se Sorosovi a další
válečnické pakáži podařilo přesvědčit Trumpa, že je třeba vykopat
válečnou sekeru. Jako optimista budu věřit, že k tomu nedojde.

Po celém světě se šíří názory, které u nás reprezentuje například
Tomáš Halík. Tvrdí, že vítězství Donalda Trumpa pro něj byl šok, a že
je to tím, že nevzdělaní lidé jsou manipulovatelní. Prý nejsou schopni
vnímat fakta, propadají se do nenávisti v důsledku nechuti k uprchlíkům,
homosexuálům a komukoliv odlišnému. Jenže další názorový proud říká,
že politici tak dlouho vnucovali lidem něco, co nechtějí, ať už se jedná
o práva menšin anebo toleranci k imigrantům, že už těchto názorů mají
dost. Kdo má pravdu?

Škoda, že pana Halíka z toho šoku neklepla pepka. Ne, vážně. Kecy pana
Halíka a dalších povalečů z kaváren mi jsou ukradené a jsem rád, že to
mám stejně jako většina našich spoluobčanů. Ta mediální masáž, ty
zmanipulované průzkumy veřejného mínění a to hraní si na elity, které
všemu rozumějí a proto mají právo nám říkat, co si máme myslet – se
prostě už zajídají. Není to vzpoura nevzdělaných lidí, právě naopak,
je to vzpoura rozumu. Prostě se ukazuje, že lidé už mají dost všech těch
nechutných exhibic homosexuálů a dalších menšin, stejně tak jako těch
několika blbečků z televizních reklam.

Lidé chtějí žít život, o kterém si mohou z větší části rozhodovat
sami a ne jen přežívat a čekat, co komu odpadne od stolu. U nás mají tu
výhodu, že mnozí znají, co to je žít v důstojných podmínkách, kdy si
byli téměř všichni rovni, byť to mnozí nechtějí slyšet nebo to
zesměšňují.

Blíží se volby v Německu, ve Francii i v Rakousku. Do jaké míry může
nastat, že kandidáty typu Trump budou volit i lidé v Evropě? Bude politický
mainstream přinucen otočit kormidlo?

To, jak se vyvíjí situace – zejména ta bezpečnostní – v západní
Evropě, dává předtuchu, že lidé začnou volit ty politiky, kteří jim
budou nabízet jednoduchá a rychlá řešení jejich problémů. To je ta
lepší varianta, že to bude formou voleb. Druhá varianta je, že to budou
samozvaní vůdci a půjde to rovnou z ulice, a to přes dlažební kostky a tak.
V každém případě to bude znamenat nárůst nacionalismu a xenofobie, což
může v konečném důsledku vést až v rozpad neslavné EU. Současné
vedení EU totiž ještě nepochopilo, že v evropské lodi je díra, loď
nabírá vodu a čára ponoru je již blízko. Na palubách vyšších tříd se
stále tančí. Když tak někdy vidím ty no-go zóny, mám důvodnou obavu,
aby to neskončilo třeba občanskou válkou.

V USA se objevily bitky a protesty, protože spousta lidí nedokáže přijmout
osobnost nového prezidenta. A nemusíme chodit daleko – i u nás určitá
vrstva společnosti prezidenta Miloše Zemana snad až nenávidí. Může
skončit situace násilím v ulicích?

Tak zaprvé. Ti protestující v některých městech USA jsou dobře placeni,
aby protestovali. Stoupenci demokratické kandidátky přece mohou demokraticky
vyjádřit, že nesouhlasí s demokratickou volbou protikandidáta a pokud
nebude u moci demokratka, tak májí právo užít i násilí. To je americké
pojetí demokracie. Mám ale informace, že tamní policie už pozatýkala
několik desítek demonstrujících, kteří po policistech házeli pyrotechniku.
Trochu jsem očekával, že naši „havloidi“ budou křičet o policejní
zvůli, ale zatím mlčí. Asi se ještě nevzpamatovali z té volby Donalda
Trumpa nebo ještě nedostali nové noty, jak mají nyní reagovat.

Když si vzpomeneme na to, jak bylo veřejné mínění směrováno ještě
před dvěma lety, nebylo vůbec přijatelné přistupovat k složitému
problému migrace způsobem, jaký teď zcela otevřeně prosazuje Trump. Jakou
odezvu můžeme v tomto směru očekávat v Evropě a v ČR?

Migrace je globální problém, který nebude snadné vyřešit a v podstatě
ani vyřešit nejde. Ta současná vlna, která postihuje a pustoší Evropu,
má dvě příčiny. První z nich je kolonialismus západních států vůči
zemím v Africe, kdy to tam desítky let ekonomicky plundrovali a obyvatelé
těch postižených zemí nyní cítí oprávněnou potřebu jít do té Evropy,
do těch zemí, jejichž jazyk ovládají. Cílovými zeměmi jsou třeba
Francie, Anglie, Španělsko či Nizozemí.

Druhou příčinou pak je snaha o nesmyslný export amerického pojetí
demokracie a vyvolaná řada barevných revolucí. Tady jsou hlavním viníkem
zejména USA a další vazalské státy. Vše to vojensky zastřešuje
válečnický pakt NATO, jehož jsme bohužel také členy a tak máme i svůj
podíl na tom vývoji tam. Ve jménu demokracie se neštítíme ani lží.
Nějakého toho teroristu si za oceánem sami vychováme, to aby bylo s kým a
proti komu bojovat. Ve vedených konfliktech není důležitý výsledek, ale to,
že se všem stranám dodávají zbraně a oni za ně platí. Do takovýchto
válkou zmítaných zemí pak stačilo dát jen impuls, že Evropa má
otevřenou náruč a hloupá slova Frau Merkel „My to zvládneme“ – to
nás dovedlo tam, kde jsme. Ti chytřejší už vědí, že to nezvládneme, a
tak se na různých místech znovu začínají stavět zdi a ploty. Ty to však
nevyřeší.

V době sčítání výsledků hlasů při volbě amerického prezidenta to
vypadalo, jako by Českou televizi výsledek zcela překvapil. Jak zvládají
informovat o volbě lídra světové velmoci média, ať už veřejnoprávní
nebo soukromá? Myslíte si, že postupně zkusí hledat jiný přístup, že
nebudou tolik proimigrační a podobně? Začnou být shovívavější i vůči
názorům, které hlásají například nulovou toleranci vůči menšinám či
imigrantům?

O České televizi, kvalitě a nezávislosti jejího vysílání, nemám valné
mínění. Pro mě je jejich zpravodajství novinářská žumpa a ta se plně
projevila právě i při komentování voleb v USA. V době, kdy informace
obletí svět v řádech vteřin, kdy jsme měli možnost vidět přímé
přenosy amerických TV a aktuální počty hlasů pro kandidáty, u nás byla
tato čísla o desítky nižší a komentátoři stále říkali, že se to
ještě může změnit. Velice zajímavé byly i výběry komentátorů ve
studiu, kdy jakoby náhodou všichni stranili Hillary Clintonové a osočovali
Donalda Trumpa. O to zábavnější byly jejich výrazy, kdy už bylo jasné,
že Trump bude dalším prezidentem USA. To mi přišlo, že žvýkají citrón
a docela jsem jim to i přál.

Jak jsem již zmínil, nevěnoval jsem volbě prezidenta USA žádnou
mimořádnou pozornost a tak vlastně ani nevím, jak informovaly ostatní
soukromé televizní stanice. Jednostranná propaganda, lži a nenávist, kterou
média šíří, však naučila mnoho lidí vyhledávat si informace i jinde,
což je dobře. Ukazuje se tak, že nejsme národ hlupáků, které si může
někdo vodit jak ovce. Nevěřím, že se média v brzké době změní a že
začnou vysílat objektivní a vyvážené zpravodajství. Podívejte se jen na
příklad toho, že veškeré dění vládnoucích stran komentují zejména
zástupci dvou marginálních pravicových politických stran, zatímco
představitelé KSČM, jako nejsilnější opoziční strany v Parlamentu, tuto
možnost dostávají jen sporadicky.

Trump vysílal poměrně pozitivní signály vůči Rusku, vyjádřil se i k
dění v Sýrii. Řada republikánů má ale postoj odmítavý. Jaký postoj
převáží, a jaký byste si přál, aby převážil? Mimochodem, v Moldavsku a
v Bulharsku teď vyhráli proruští kandidáti. Spousta lidí na Ukrajině se
bojí toho, že směr politiky USA bude spíš orientovaný na vnitrostátní
problémy USA…

Pro mě nejsou důležitá slova a signály, ale až činy. Barack Obama, když
kandidoval a stal se prezidentem, tak také říkal, že zruší americkou
věznici Guantánamo na Kubě, a kde je výsledek na konci jeho druhého
volebního období? Samozřejmě Trumpovy výroky směrem k Rusku, ale i k
Ukrajině či dokonce k Srbsku vnímám, musím říci, že si jich vážím,
ale až další doba ukáže, jak byly vážně myšleny a zda se promění i v
činy. Sama možná víte, že se o dění na Ukrajině, zejména na Donbase,
zajímám a že jsem tato území jen v letošním roce již dvakrát
navštívil. Velmi bych proto uvítal, kdyby USA a Rusko našly společnou řeč
a podařilo se přimět obě strany ke klidu zbraní a k trvalému míru v této
oblasti. Jedině tak se mohou začít naplňovat dohody uzavřené v Minsku.

O prezidentských volbách v Moldávii i v Bulharsku samozřejmě vím. Vůbec
však nechápu, proč média musí spekulovat o tom, zda nový prezident
Moldávie Igor Dodon nebo nový prezident Bulharska Rumena Radeva jsou tzv.
proruští či prozápadní. Proč si stále myslíme, že západní politika je
správná a ta východní, chcete-li ruská nebo čínská, špatná? Nemůže
to být právě naopak? Myslím, že obě zmiňované země mají po rozpadu
SSSR, resp. východního bloku mnoho svých vnitřních problémů, které je
třeba řešit. Pokud k tomu volba nových prezidentů přispěje, tak to bude
jedině dobře a je přece úplně jedno, zda je prezident tzv. proruský či
prozápadní. Politika je jen jedna, dobrá anebo špatná, a o tom hodnocení
rozhoduje volič. Je více než zřejmé, že ani jeden z nich to nebude mít ve
své funkce snadné. Oběma přeji úspěch, stejně tak jako lidem daných
zemí, které jsem obě několikrát osobně navštívil.

Ve čtvrtek vzpomeneme na 17. listopad 1989. Zkusme situaci u nás shrnout:
Když Václav Havel říkal, že musí pravda a láska zvítězit nad lží a
nenávistí, kdo u nás momentálně šíří pravdu a kdo tady lže? Kdo
šíří společenské smíření a kdo nenávist?

Jestli po sedmadvaceti letech a totálním rozkradení téměř veškerého
národního bohatství ještě někdo věří na ty kecy o pravdě a lásce, tak
mi ho je líto. Lásky, přátelství, ale i vzájemné úcty a ohleduplnosti je
mezi lidmi stále méně, svoje místo si našla zloba a nenávist. A pravda? Ta
se u nás dá dokonce i koupit. Někdy přemýšlím, zda je vůbec pravdivý
ten nápis na prezidentské vlajce. Ano, zkusme situaci u nás shrnout. Článek
7 Ústavy říká, že stát dbá o šetrné využívání přírodních zdrojů
a ochranu přírodního bohatství. A realita? Vodu vlastní Němci, Francouzi,
Španělé a Italové. Uhlí jsme doslova darovali Bakalovi a mafiánům z
Mostecké uhelné, zemní plyn a ropu vlastní Komárek, a takto bych mohl
pokračovat ve výčtu dalších několik řádků. Jediné, co nám ti šíbři
neprodali nebo neukradli pod nosem, je vzduch, ale možná to bude jen proto,
že na to ještě nepřišli. Jestli se tedy chystáte slavit 17. listopad, tak
já osobně jedině jako Mezinárodní den studenstva.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Zákon o hanobení Zemana? „Prase, prase, prase, no ty krávo.“ A
vyjádřila se i TV hvězda

Nápad šesti desítek poslanců zejména z ČSSD, KSČM, ANO a hnutí Úsvit
znovuzavést trestný čin hanobení hlavy státu, za něž by podle navržené
novely trestního zákona hrozilo až roční vězení, vzbudilo na sociálních
sítích pobouření.

Asi nejčastěji zaznívá, že by se podobný zákon měl vztahovat i na
prezidenta Miloše Zemana, který se svými výroky a chováním sám dopouští
hanobení. „Rok vězení za hanobení prezidenta? To by Zeman & spol. museli
dostat nejmíň doživotí,“ myslí si šéfredaktor webu Lupa.cz David
Slížek.

„Je ve vlastním zájmu Miloše Zemana, aby se to nikdy neschválilo. On sám
by byl v konfliktu se zákonem minimálně jednou týdně,“ tuší předseda
TOP 09 Miroslav Kalousek.

Publicista Ján Simkanič by zavedl pro poslance zákon definující trestný
čin poslaneckého hanobení zdravého rozumu. Novinář Respektu Petr
Třešňák navrhuje přidat rovnou i zákaz hanobení čínského a ruského
prezidenta, ať těch novel není moc. „Na státních úřadech by měli
preventivně vyhubit všechny mouchy. Aby nesraly, kam nemají,“ lakonicky
konstatoval komentátor Alexandr Mitrofanov.

Ironickou poznámkou přispěl do debaty i analytik think-tanku Evropské
hodnoty Jakub Janda. „To by bylo skvělý mít zákon trestající
zesměšňování prezidenta republiky, jak teď navrhlo asi šedesát poslanců.
První rok natvrdo dostane výrobce becherovky, druhý místní pobočka FSB a
třetí si rozdělí napůl pan 48 s panem mluvčím. Když už, tak pořádně,“
zveřejnil Janda na Twitteru.

Neskutečná drzost

„Šedesát českých poslanců chce vrátit trestný čin hanobení prezidenta
republiky, no ty krávo, vole, císařpán je vůl,“ ulevil si vysokoškolský
pedagog a odborník na analýzu dat Josef Šlerka. „Bolševici, náckové, ANO
a ČSSD bok po boku chtějí trestat lidi jedním rokem vězení za kritiku
prezidenta. Neskutečná drzost,“ zuří redaktor Respektu Ondřej Kundra.

Ředitel Knihovny Václava Havla Michael Žantovský nadhodil, že „poslanec
Ondráček navrhuje rok vězení za hanobení prezidenta. Asi se mu stýská po
mlácení studentů v listopadu 1989.“

„Takže za ‚prase, prase, prase‘ dostanu tři roky?“ ujišťuje se
novinář Petr Kamberský, který se tímto způsobem před časem vyjádřil o
prezidentu Zemanovi. „Stejně jsem nejvíc zvědavej, jak mi budou u soudu
dokazovat, že pan prezident není reptiliánský šulin,“ přemítá
aktivista Jaroslav Cerman. „Prezident je píča. Doufám, že ten zákon
nebude retrospektivní,“ věří Michael Mareš, novinář píší pro Forbes.

Herečka a zpěvačka Nikol Štíbrová zdůraznila, že sice „nechce prznit
výchovu, rok v cele zní skvěle, ale ‚snižování vážnosti prezidenta a
rušení výkonu jeho pravomoci‘ by možná vyřešila prohibice“.

Jako komunistická ochrana papalášů

Mnozí poukazují rovněž na to, že novelou trestního zákona se vracíme
zpátky do komunistické minulosti. Jako třeba sociálnědemokratický poslanec
Jiří Pospíšil: „Nápad části poslanců zavést znovu trestný čin
hanobení hlavy státu zavání návratem ke komunistické ochraně papalášů.
Stačí trestnost pomluvy.“

Podle aktivisty Karla Patáka se jedná o další krok zpátky k Rusku. „Nicméně
v článku je alespoň seznam našich poslanců, kteří namísto toho, aby
řešili poklesky, lži a fauly Zemana, usilují o to, aby mohl být ještě
více hovadem, které může vše. To je totiž další cílený krok, který
umožní Zemanovi a jeho suitě silněji rozdělovat společnost, a o to jim
všem společně jde. Čím víc budeme fragmentovaní, tím snadněji pak
uchopí moc...,“ obává se Paták.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Kyjev zastavil dodávky vody pro LLR

Ukrajinský podnik Luganskoje eněrgetičeskoje objediněnije odpojil První
přečerpávací stanici, která zajišťuje vodu pro samozvanou Luhanskou
lidovou republiku, stojí ve zprávě podniku na Facebooku.

Příčinou pro odpojení se stal dluh Popasňanského vodního kanálu za
elektrickou energii. Zmiňuje se, že dluh činí téměř 5,8 milionu dolarů a
neustále roste.

„Dluh přitom vznikl kvůli LLR, jelikož 90 % vody, kterou vodní kanály
získávají, je dodáváno na nekontrolované území," prohlásili ve
společnosti.

Podle informací podniku se dluh za elektrickou energii stal také příčinou
odpojování Svatovského a Kremenského vodního kanálu.

V LLR přitom prohlásili, že nemají vůči Ukrajině žádné dluhy za
elektrickou energii. V Luhansku připustili, že Popasňaský vodní kanál má
dluhy vůči ukrajinskému podniku, ale LLR k tomu nemá žádný vztah.

Kyjev v květnu kvůli dluhům už přestal zásobovat vodou území, která
nemá pod kontrolou přes Popasňaský vodní kanál. V několika obcích
republiky museli přistoupit k režimu mimořádné situace.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Mezinárodní konflikt mezi ČR a Řeckem. Jde o uprchlíky

Řekové v únoru a březnu opakovaně nepovolili vstup českému styčnému
imigračnímu důstojníkovi do tzv. hotspotů, tedy registračních středisek
pro uprchlíky, která má na svém území. Češi tak nemají šanci
monitorovat, koho a jakým způsobem Řekové přijímají a pouštějí dále
do Evropy. Česko tak vlastně vůbec neví, kteří uprchlíci pak mají v
rámci relokací zamířit na naše území, tedy o jaké osoby jde. Během
příštích týdnů máme přitom z Řecka přijmout prvních dvacet osob.
Informovalo o tom dnešní Právo.

„Řecko vyvolalo mezinárodní konflikt s ČR. Takhle si tu spolupráci
rozhodně nepředstavujeme. Trvá to už asi šest až osm týdnů,“ řekl
včera vysoce postavený zdroj listu z české bezpečnostní sféry.

„Mohu potvrdit, že náš styčný důstojník pro relokaci už několik
týdnů nedostal od Řecka povolení k návštěvě hotspotů. Toto jednání
považujeme za projev nedůvěry, který rozhodně budu s řeckým kolegou při
první možné příležitosti řešit,“ potvrdil stav věcí také ministr
vnitra Milan Chovanec. Ten podle svých slov bude požadovat jednoznačné
vysvětlení, proč Řekové takto postupují.

List připomíná, že Řekové v lednu vydali překvapivé rozhodnutí, že do
hotspotů umístěných na jejich ostrovech mohou pozorovatelé z jiných zemí
už jen se souhlasem vlády, respektive ministerstva zahraničí.

Jenže zatímco u ostatních členských států EU problémy s návštěvou
jejich zástupců údajně nejsou, Česko narazilo. Podle zdrojů Práva z
bezpečnostních složek se totiž zákaz vstupu týká zřejmě právě jen
České republiky.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Diplomatický zdroj v Aténách: ruské tankery neporušily sankce EU

Ruské tankery neporušily žádné sankce EU proti Sýrii, neboť dodávaly
palivo pro Vzdušně-kosmické síly Ruska, oznámil diplomatický zdroj v
Aténách agentuře RIA Novosti, když komentoval publikaci Reuters.

V úterý agentura Reuters psala o tom, že ruské tankery svými dodávkami
paliva pro ruské a syrské letectvo údajně porušily sankce Evropské unie.

„Za druhé, řeč jde o sankcích EU proti Sýrii, zatímco ruské tankery
pokud i dodávaly palivo, tak bylo určeno pro potřeby Vzdušně-kosmických
sil Ruska. Proto nikdo žádné embargo nebo sankce neporušoval. Nikdo nemůže
zakázat Rusku zásobovat svou armádu," zdůraznil diplomatický zdroj.

Ve zprávě agentury Reuters řeč šla o ruských tankerech Jaz a Muchalatka,
které uskutečňovaly dodávky leteckého paliva přes výsostné vody zemí EU
a kotvily v Řecku a na Kypru. Tím mělo údajně dojít k porušení sankcí
EU proti Sýrii.

Jaz a Muchalatka jsou civilními plavidly s domovským přístavem v Petrohradu.
V souladu s mezinárodním právem mořského obchodu, civilním lodím, tedy i
lodím plujícím pod ruskou vlajkou, nelze bránit v pohybu a v kotvení v
přístavech cizích států včetně států EU.

Choices:
- ne
- ano


Question:
ANO: Snahy omezit podnikání ministrů mohou způsobit konec koalice

Návrh poslance Jana Chvojky (ČSSD) omezit v novele zákona o střetu zájmů
podnikání ministrů považuje ANO za porušení koaliční smlouvy.
Novinářům to řekl místopředseda strany Jaroslav Faltýnek po dnešním
mimořádném zasedání předsednictva ANO. Pokud budou koaliční partneři
takto pokračovat, budou to oni, kdo může být zodpovědný za konec
koaliční spolupráce, stojí v usnesení předsednictva. Premiér Bohuslav
Sobotka uvedl, že ČSSD zpřísnění zákona o střetu zájmů v Parlamentu
podpoří.

Špičky hnutí se dnes shodly na tom, že "vztahy v koalici jsou napjaté a
intenzita kampaně koaličních partnerů proti ANO je v posledních týdnech
velmi vysoká". Předsednictvo dnes označilo Chvojkův návrh za "Lex Babiš".
"Jde o návrh, který je na hraně ústavy, která podle článku 11 zaručuje
právo vlastnit majetek," uvedl Faltýnek na tiskové konferenci po jednání
předsednictva.

Podle Sobotky je omezení podnikání ministrů správná a potřebná věc. "Sociální
demokracie zpřísnění zákona o střetu zájmů v Parlamentu podpoří,
koaličním partnerům to avizujeme dlouhodobě," sdělil premiér ČTK v
textové zprávě. Odmítl, že by takový návrh byl v rozporu s koaliční
smlouvou nebo programem vlády. "Není tedy důvod, aby to ohrožovalo koalici.
Naopak, slíbili jsme přece občanům, že prosadíme přísnější zákon o
střetu zájmů," dodal.

Chvojkův návrh předpokládá, že budoucí ministři by se museli vzdát buď
ovládání svých korporací, nebo zisku v nich. Pokud by se ministři firem
nevzdali, ztratili by také hlasovací práva v orgánech firem a společnosti
by ztratily nárok na státní dotace a jinou podporu. Předloha by rovněž
zakázala členům vlády vlastnit jakýkoliv podíl ve společnostech, které
provozují rozhlas, televizi nebo vydávají periodický tisk.

Babiš, vlastník Agrofertu a mediální skupiny Mafra, ve čtvrtek návrhy
označil za kampaň proti sobě. Chvojkův návrh má podporu vedení ČSSD. "Preferujeme
setrvání v této vládě, ale ne za každou cenu," uvedl Faltýnek. ANO se
nelíbí, že koaliční partneři se v některých věcech spojují s opozicí,
což se mezi partnery nedělá, řekl Faltýnek.

Martin Plíšek (TOP 09) zase hodlá prosadit, aby členové vlády nesměli
být takzvanými ovládajícími osobami ve firmách. Svůj dřívější návrh,
který vládní strany odmítaly kvůli možnému rozporu s evropským právem,
upravil tak, že by se nově nevztahoval na nynější představitele kabinetu,
ale až na ty, kteří nastoupí do funkce po účinnosti novely zákona.
Opoziční poslanec navíc chce, aby se firmy, v nichž by měli členové
vlády nejméně čtvrtinový podíl, nesměly hlásit o veřejné zakázky.

Podle ANO jsou podobné návrhy projevem snah zamezit přístup do politiky
úspěšným lidem a zakonzervovat ji pro politické profesionály, i když
trendy v západních zemích jsou opačné.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Doporučil bych číst Parlamentní listy denně, napsal místopředseda Rady
Českého rozhlasu. A otřel se o takzvaně veřejnoprávní ČT

Tomáš Kňourek, novinář, od roku 2013 člen Rady Českého rozhlasu, před
více než měsícem uskutečnil rozhovor pro naši redakci. V pondělí tento
text takzvaně analyzoval server Fórum24 a podle našich zjištění se tak
chystají učinit i jiná média. Proto jsme Tomáše Kňourka požádali o
názor, proč si myslí, že je terčem jistého mediálního posměchu více
než měsíc poté, co se s námi bavil nejen o hlavních médiích České
republiky.

Trvalo to 38 dní. Už jsem ani nedoufal, spíše mě postihla jistá mrzutost,
že je takové ticho... O co jde? Před zmíněným časem jsem poskytl rozhovor
Parlamentním listům o současném stavu médií, hlavně těch takzvaně
mainstreamových. No a v něm jsem se dopustil neomluvitelného hříchu –
myslet si něco jiného. Zkrátka kacíř. Pomýlenec na scestí.

Na začátku tohoto týdne prakticky ve stejnou vteřinu si těchto „zvrácených“
myšlenek všimli nejen „veřejnoprávní“ zaměstnanci pořadu „České“
televize Newsroom, ale i zcela okrajový urválkovský server s názvem něco
jako fór24.cz. Zdůrazňuji: 38 dní poté ve stejný čas. Náhody neexistují,
konspiraci zdar! Mejnstrým si rozvracet nedáme!

Jen bych chtěl zmíněné upozornit (a poděkovat za reklamu k nezaplacení),
že tento můj hřích, nazvěme ho orwellovsky doublethink, není zdaleka
první. Již jsem těm desinformačním, konspiračním a prostým lidem
manipulujícím zlosynům z Parlamentních listů poskytl rozhovor letos v lednu,
a také loni v srpnu. Zkrátka i googlovat se musí umět, ale spíše bych
doporučil číst Parlamentní listy denně, aby něco neuteklo. Ty Parlamentní
listy, které čtenáře nenutí, co si mají myslet. Zato ale poskytují tolik
informačně pestré potravy, aby lidé sami přemýšleli.

Nákaza doublethinkem se nejen v naší krásné zemi rozmáhá stále více.
Hotová epidemie samostatného uvažování. Hlavní stoka se posunula do
další fáze a zuří. Neví, jak ho léčit, natož zcela vymýtit. A čím
víc se jim to nedaří, tím odpornější prostředky používají. Vzorů z
minulosti mají dost a dost. Obávám se, že veřejná mediální dehonestace
pochybovačů je pouhým začátkem nástupu informační a myšlenkové
totality. Jsem ale optimista, věřím, že nemají šanci.

Zákon o Českém rozhlasu říká, že členové jeho Rady reprezentují
významné regionální, politické, sociální a kulturní názorové proudy. I
v tom je podstata některými tolik opěvované a hlídané veřejnoprávnosti.
Domnívám se, že svými postoji zastupuji statisíce lidí, kteří uvažují
stejně či podobně. Mají dost hyperkorektnosti, manipulace, aktivismu či
cenzury. Chtějí vědět, jak svět skutečně funguje, nikoli zkreslenou
představu hrstky „vyvolených“.

Do mainstreamu se prostě nehodím. Nekývám, mám vlastní rozum a své
názory budu dále veřejně prezentovat. A neodvolám.

ParlamentníListy.cz s místopředsedou Rady ČRo chystají pro své čtenáře
novou sekci. Tu povede právě Kňourek a bude zaměřena na hodnocení médií
nejen v České republice. Newsroom Tomáše Kňourka budete moci číst každou
druhou neděli hned po ránu.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Zeman vedle stojícího Duky: Že jsem vydíral kardinála Vlka, to je
nehorázná lež. Nechci říkat ironické poznámky, nicméně...

Po letech sporů dnes uzavřeli zástupci Pražského hradu a katolické církve
majetkové vyrovnání.

Metropolitní kapitula získá budovu Nového proboštství, jednoho z
novogotických Mockerových domů, a Náboženská matice klášter svatého
Jiří. Církev se naopak vzdá dalších nároků na hradní nemovitosti,
získala tak pětinu původně požadovaných domů. Smlouvy dnes podepsali
zástupci katolické církve a Hradu za přítomnosti prezidenta Miloše Zemana
a arcibiskupa Dominika Duky.

Dohodu v tomto rozsahu předpokládalo memorandum, které Zeman s Dukou
podepsali loni v létě. Následnou přípravu smluv ale doprovázely komplikace
a konečná dohoda byla oproti předpokladu odsunuta o více než měsíc. Mohly
za to podle zástupců Hradu právní komplikace, ale podle Zemana také to, že
se Náboženská matice náhle vzdala nároků na svatojiřský klášter. To
ale následně zástupci matice odmítli.

Katolická církev o navrácení domů na Hradě požádala v létě 2013 na
základě majetkového vyrovnání státu a církví. Kromě Jiřského
kláštera a Nového proboštství požádala také třeba o svatojiřskou
baziliku, Mladotův dům, Staré proboštství, šest domů ve Vikářské ulici
a jeden dům u Zlaté uličky. Požádala i o některé movité věci.

Kancelář prezidenta republiky ale první žádost odmítla kvůli bezpečnosti.
Při dalších jednáních zástupci církve od části svých požadavků
odstoupili a v srpnu tak bylo podepsáno předběžné memorandum. Kapitula i
matice se zavázaly, že do pěti let objekty na vlastní náklady
zrekonstruují. Především v případě kláštera sv. Jiří to budou nemalé
investice. Podle Zemana totiž vnitřní prostory domu vypadají „jako po
bombardování“. Kromě nemovitostí církev žádala i o některé movité
věci, ale podle dohody je nezíská.

Vláda měla dost času. Ujali jsme se toho s Dukou sami, uvedl Zeman

Na následné tiskové konferenci pak Zeman vyjádřil pochopení těm, kterým
církevní restituce nevyhovují, dodal však, že vláda měla dva roky na to s
tím něco udělat, nenašla si však potřebný čas, a tak se toho museli
chopit s kardinálem Dukou sami. Zeman poté prohlásil, že dohodu mezi
Pražským hradem a římskokatolickou církví vítá. Uvedl také, že se
jednalo o poslední sporný bod, který bránil stavebním činnostem v areálu
Pražského hradu. „Protože kde se nestaví, tam je mrtvo,“ konstatoval
Zeman.

Poté promluvil kardinál Duka, který podpis smlouvy označil jako pomyslnou
tečku za spory mezi Hradem a církví. Vysvětlil také plány funkčních
rekonstrukcí nejen za účelem přilákat na Pražský hrad více
návštěvníků. „Církev netouží po majetku, nenárokuje si majetek,
který by nesloužil svému účelu.“

Poté dostala média prostor pro dotazy a hned první byl přímo z České
televize. Na otázku, co přesně znamená „spoluužívání baziliky sv.
Jiří“, odpověděl Duka, že se jedná o smlouvu postavenou na modelu
spoluužívání katedrály sv. Víta. Na druhý dotaz ohledně společné
zodpovědnosti odpověděl prezident Zeman, že se církev zavázala k uhrazení
všech nákladů na opravy, což na druhé straně uvolní ruce Pražskému
hradu investovat do jiných objektů.

Reportéra deníku Právo zajímalo, jestli se jedná o poslední „definitivní
restituční tečku“, na což mu jak Zeman, tak Duka odpověděli pozitivně.
Dále se také zeptal, proč církev přistoupila na podmínky, že opraví
získané budovy během pěti let, na což Duka odpověděl, že si vzala za
zodpovědnost ukázat, že v těch budovách chce existovat. Slova se poté
chopil prezident Zeman, který dodal: „Pro úplnou jistotu, kdyby náhodou
pětiletá lhůta nebyla dodržena, je do všech smluv uložena takzvaná
smluvní pokuta, aby popohnala ty, kdo budou rekonstruovat tyto objekty.“

Tvrdit, že jsem vydíral kardinála Vlka, je nehorázná lež, uvedl prezident

Poslední dotaz měl redaktor Parlamentních listů, který chtěl, aby se Zeman
s Dukou vyjádřili k tvrzení kardinála Vlka, že je takováto dohoda
protiústavní. „No já nevím, jestli mám mluvit před panem kardinálem.
Podle mého názoru nejen ta dohoda není protiústavní, ale jak už pan
kardinál řekl, naplňuje zákon, který byl přijat, z roku 2012. A kromě
toho, nechci říkat ironické poznámky na adresu pana kardinála Vlka,
nicméně jednu si přesto neodpustím. Převzít budovu, kterou nemohu
využívat, je špatný obchod,“ řekl Zeman s tím, že je tedy třeba budovy
opravit a jedná se o logický důsledek převzetí těchto budov. „K čemu by
církvi byly budovy, které nemohou sloužit? Logiku v tomto jednání příliš
nespatřuji a tvrdit, že jsem vydíral pana kardinála, je nehorázná lež.“

„Pan kardinál Vlk reagoval na určité mediální zprávy, které vždy jsou
neúplné,“ řekl na Vlkovo ospravedlnění Duka a dodal: „V současné
situaci, kdy chápeme potřebu společnosti, chceme také vyjádřit, že
církev, která v rámci restitucí se vzdala dosavadního financování ze
strany státu, vlastně chce dokázat, že je dostatečně schopna s těmi
novými prostředky hospodařit tak, jako naši předci v minulých staletích.
My nezískáváme výhody, my se stavíme do pozice samostatnosti a ochoty
sloužit celé naší společnosti.“

Prezidentův mluvčí Jiří Ovčáček po tiskové konferenci pro
ParlamentníListy.cz upřesnil, že se nejednalo o původně udávané dvě
budovy, které Pražský hrad vydal, ale tři. Tou třetí je Kostel všech
svatých, ve kterém slouží bohoslužby monsignor Petr Piťha.

Choices:
- ne
- ano


Question:
"Naposledy zamávejme Clintonovým, Albrightové i Havlovi." Europoslanec
Zahradil narovinu říká, co vše se může stát po nástupu Trumpa

ROZHOVOR „S nástupem Donalda Trumpa se nestane nic až tak dramatického, i
když zejména evropská levice začala nad touto volbou hystericky kvílet,“
uvedl jeden z nejzkušenějších českých europoslanců Jan Zahradil (ODS).
Ten se neobává v souvislosti se změnou v Bílém domě ani zhoršení
bezpečnostní situace ve světě. „Jediná skutečná snaha oslabit NATO
přišla zatím z Bruselu, a to s návrhem na zřízení evropské armády. Od
Trumpa jsme pouze slyšeli o zvýšení příspěvku do společné kasy. Což je
logické, nemůžeme očekávat, že záruku naší bezpečnosti bude
donekonečna financovat někdo jiný,“ ještě dodává.

Změní se opravdu celý svět v základech po vítězství Donalda Trumpa, jak
se nyní můžeme dočíst v řadě renomovaných médií? Jste podobného
názoru? A dá se vůbec předpokládat, co lze po nástupu do úřadu od
nového amerického prezidenta očekávat? A v čem se bude jeho vládnutí
nejvíce lišit od toho, kdyby vyhrála Hillary Clintonová?

Možná by neuškodilo méně podléhat emocím na sociálních sítích.
Samozřejmě se s nástupem Donalda Trumpa nestane nic až tak dramatického.
Jaké konkrétní kroky od nového prezidenta můžeme očekávat, uvidíme ve
chvíli, kdy budeme znát jeho vládní tým. Od nové administrativy
očekávám obecně více realismu a pragmatismu a méně idealismu a ideologie.
Je dobré si znovu uvědomit, že byl zvolen prezident USA. Nikoliv prezident
ČR, Ukrajiny nebo Sýrie. Proto bude dělat především to, co považuje za
prospěšné pro svou zemi a její občany.

Od mnoha politiků včetně těch českých můžeme nyní slyšet, že Trump
bude oslabovat NATO a soustředí se hlavně na řešení svých domácích
problémů. Vzrůstají tedy obavy, že Evropa zůstane sama a těžko bude
čelit dominantnímu Rusku. Mají tyto obavy reálný základ?

Jediná skutečná snaha oslabit NATO přišla zatím z Bruselu s návrhem na
zřízení evropské armády. A jediné, co jsme zatím od Trumpa slyšeli, byl
požadavek na zvýšení příspěvku do společné kasy od evropských států.
Což je logické a budeme to muset udělat každopádně, protože členství v
NATO dává smysl a nemůžeme očekávat, že záruku naší bezpečnosti bude
donekonečna financovat někdo jiný.

Jaký přístup vlastně zaujalo vedení EU vůči nově zvolenému americkému
prezidentovi? Je jejich postoj pragmatický anebo mají navrch obavy a
odtažitý přístup? Připravovali se vůbec lídři EU i na tuto alternativu?
Jaké první kroky lze od vrcholové reprezentace EU vůči USA očekávat?

Evropská unie je samozřejmě ve své většině ve vleku kultury "politické
korektnosti", s níž je Trumpův styl v přímém rozporu. Zejména evropská
levice proto začala poněkud hystericky kvílet nad touto volbou. Věřím ale,
že zdravý rozum a chladná hlava převládne. Možná by si měli vzít
příklad z prezidenta Obamy, který se s Trumpem sešel a řekl, že bude
chtít udělat všechno proto, aby novému prezidentovi pomohl uspět. To je
jednání státníka. Já jsem především zvědav na nový Trumpův tým,
zejména na ministra zahraničí.

Jak se bude vůbec podle vás stavět Donald Trump k válečným konfliktům,
které „zdědil“ po svém předchůdci Obamovi? Co na základě jeho
dosavadních výroků lze například čekat ve vztahu k Sýrii, Ukrajině či
Afghánistánu?

Nepouštěl bych se do žádných razantních předpovědí. Zcela nepochybně
bude vše hodnoceno prizmatem amerických národních zájmů. Opakuji: asi
můžeme čekat méně "internacionalismu", více takzvané reálpolitiky.

V moderní historii se občas stávalo, že úspěšní prezidenti USA
následně „strhli“ řadu světových politiků, kteří se jimi inspirovali.
V šedesátých letech to byl J. F. Kennedy, v osmdesátých letech pak Ronald
Reagan … Může se něco podobného očekávat i od Donalda Trumpa?

V Evropě můžeme již dnes pozorovat politické síly, které se staví proti
převládajícímu "hlavnímu proudu", proti politické korektnosti,
všemožným kolektivním nárokům, nadnárodní byrokracii. Trump je toho
všeho zatím asi nejviditelnějším symbolem. Ano, myslím, že politické
paradigma se posouvá a mění v celé euroatlantické civilizaci. Devadesátá
léta jsou definitivně pryč. V reakci na Trumpovo zvolení jsem napsal na
facebook: naposledy zamávejme manželům Clintonovým, Madeleine Albrightové,
ale i Václavu Havlovi.

Premiér Bohuslav Sobotka uvedl, že Trump vsadil na agresivní populismus, jeho
tajemník pro EU Tomáš Prouza byl ještě ostřejší. Podle něho se
nenávist a populismus stává účinným programem i za oceánem. Co k tomu
říci? Bylo diplomatické takto hovořit vůči našemu potencionálnímu
západnímu partnerovi?

Zbytečně silná slova od českého premiéra. Pokud jde o státního
úředníka Prouzu, měl by úplně mlčet. Je to od něj stejně nevhodné,
jako některé výroky prezidentova mluvčího Ovčáčka. Ten je za ně ovšem
kritizován, Prouzovi jeho politikaření nepochopitelně prochází.

Naopak prezident měl opět naprosto odlišný názor od českého premiéra.
Nedávno uvedl na veřejnosti, že by v Bílém domě spíše uvítal Donalda
Trumpa než Hillary Clintonovou. A i nyní tuto změnu ve Washingtonu ve svých
vystoupeních otevřeně vítá. Myslíte si, že tento nový přístup naší
hlavy státu by mohl mít vliv na zlepšení česko-amerických vztahů, které
nejsou v současné době zrovna optimální?

Ve vší úctě, nevěřím, že zrovna v těchto hektických dnech vnímá
Donald Trump a lidé okolo něj, co zrovna říká český prezident. Mají
spoustu jiné práce. Ale nezapomínejme, že nový prezident USA má jistý
vztah k naší zemi - tři z jeho dětí jsou "poloviční" Češi, dokonce
mluví česky. Věřím, že se to v budoucnu zúročí. Třeba i při novém
obsazování diplomatické reprezentace USA v ČR, k němuž nepochybně dojde.

Vztah evropských zemí s USA je také posuzován připravovanou obchodní
dohodou TTIP. Ta je některými kritizována proto, že prý v ní USA příliš
prosazují své zájmy na úkor Evropy. Co se podle vás bude dít v tomto
vyjednávání po nástupu Donalda Trumpa? Je TTIP mrtvá, jak někteří již
teď prorokují?

To je jedna z věcí, která mě zneklidňuje. TTIP je pro ČR výhodná, neboť
nabízí lepší obchodní a investiční podmínky než dosavadní
bilaterální dohoda mezi ČR a USA z devadesátých let. Pokud nebude
dojednána, bude to škoda. Hodně tady fungovaly emoce, málo racionální
přístup. Kritika TTIP, která zaznívala leckde po Evropě, byla mnohdy
úplně nesmyslná, vedená doslova pavědeckými argumenty a vyslovenými
nepravdami. Nicméně rozumím tomu, že pro Donalda Trumpa bude jednou z
priorit ochrana domácího trhu a pracovních míst, proto je možné, že
americký přístup k TTIP se nyní změní.

Choices:
- ne
- ano


Question:
MZV Ruska okomentovalo rozhodnutí NATO o záměně techniky v Afghánistánu

Rusko považuje rozhodnutí vedení USA a NATO o úplném nahrazení ruských
zbraní v Afghánistánu západními modely za absolutně kontraproduktivní,
oznámil zvláštní představitel ruského prezidenta, ředitel Druhého
úřadu Asie MZV RF Zamir Kabulov.

Dříve v listopadu zplnomocněnec afghánského ministra obrany Tariq Shah
Bahrami novinářům oznámil, že Afghánistán již nepotřebuje ruské
vrtulníky, protože je získává od členských států NATO, stroje ruské
výroby jsou v přechodném období obsluhovány prostřednictvím jiných
států.

„Musíme tady poznamenat, že rozhodnutí vedení USA a NATO o plném
nahrazení v Afghánistánu ruských zbraní a vojenské techniky za západní
je absolutně kontraproduktivní. Takové kroky podkopávají bojeschopnost
afghánských národních sil bezpečnosti a škodí našemu společnému cíli,
kterým je stabilizace situace," řekl Kabulov v rozhovoru pro web Skupiny
strategické vize Rusko — Islámský svět.

Situace v Afghánistánu se v posledních měsících výrazně zhoršila.
Radikální hnutí Tálibán, které drželo značné území ve venkovských
oblastech, zahájilo útok na velká města. Na území země také zesílil
vliv IS.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Já na bráchu z ČSSD a brácha má novou pozici. Na Praze 5 to zase žije

Literární akademie. Téma, které s republikovou politikou nikterak nesouvisí,
chtělo by se říct. Jenomže v případě Prahy 5 je tomu jinak. Jak uvedla
MfD, někdejší šéf výše uvedené soukromé, vysoké školy Miroslav
Doležal nastoupil do funkce přímo spojené s radniční politikou Prahy 5.
Jde o Centrum sociální a ošetřovatelské pomoci (CSOP).

Na papíru ten příběh vypadá docela jednoduše. Vedení Prahy 5 se rozhodlo
obsadit vysoké pozice v rámci Centra sociální a ošetřovatelské pomoci.
Miroslav Doležal z výběrového řízení na post ředitele CSOP vzešel jako
vítěz. Na druhém místě podle zjištění MfD skončil bývalý obchodní
ředitel Literární akademie Richard Černý. Třetí uchazečka nepostoupila
do druhého kola tendru.

Na tom by jistě nebylo nic zvláštního, kdyby na pozadí všeho nestála
sociální demokracie. Komise, která o líbivých pozicích rozhodovala, byla
složena mimo jiné z Doležalových stranických kolegů. On sám je totiž
členem ČSSD na Praze 5. O jeho osudu tak zřejmě jen shodou okolností
rozhodoval například místopředseda ČSSD v Praze 5 Pavel Chramosta anebo
předseda ČSSD v Praze 5 Jan Smetana. Ten je na "pětce" rovněž
místostarostou a světě, div se, jeho gescí je mimo jiné sociální politika.

„Ke střetu zájmů by mohlo podle zákona dojít pouze v rámci
příbuzenských vztahů. Na stranickou příslušnost se podle zákona nesmíme
ani ptát,“ hájil se v novinách Smetana, proč na otázku členství v ČSSD
nepřišla u výběrového řízení řeč. Sám se při hlasování podle
svých slov zdržel. Radnice následně tendr zrušila. Ale opět bylo vše
jinak, neboť Miroslav Doležal přece jen v CSOP pracuje. Je vedoucím
sociálních služeb. Výběrové řízení na tuto pozici už ovšem
neorganizovala radnice, ale samotné CSOP v čele s novou ředitelkou Janou
Vojtíškovou, rovněž blízkou ČSSD, jejíž byla členkou na Praze 11.

Heslo premiéra Sobotky "svoboda, spravedlnost, solidarita" tak dostává nový
rozměr.

Choices:
- ne
- ano