Question:
Nás je málo, imigrantů hodně. Zpomalíme je, ale z pohledu staletí není co
řešit, říká ekonomka Šichtařová a přidává něco o pohodlných ovcích

CIVILIZACE A MY V roce 2017 přijde hospodářské ochlazení. Ekonomka
Šichtařová předpokládá velkou krizi. V rozhovoru pro ParlamentniListy.cz
také vysvětlila, jak zlepšit hospodaření státu. Smetla EET i kontrolní
hlášení DPH: „Cesta vede nikoliv skrze podporu hyperobrovských podniků,
ale skrze ulehčení těm malým. A zrovna tak cesta nevede skrze větší
přerozdělování a vyplácení dotací, nýbrž skrze snížení odvodů pro
ty nejmenší,“ popsala Šichtařová. Pak také s ohledem na světovou
ekonomiku zmínila: „Svobodný trh je zatím tím jediným, co ještě ve
světě funguje. To, že svět nefunguje, je výrazem toho, že trh byl
prakticky zničen.“

Množí se varování před příchodem další ekonomické krize. Exšéf Bank
of England lord Mervyn King například uvádí, že světové hospodářství
je na pokraji další havárie. Pro vás samotnou je velká krize i velké téma.
V jakém časovém horizontu podle vás mohou ekonomické problémy začít? A
dá se předpokládat, jak bude zasažena Evropa a konkrétně Česká republika?

To je velmi odlišné regionálně. Největší problém mají jistě
jihoevropské státy. Tak třeba Řecko by už v březnu znovu nemuselo mít na
splátku, čili opět by mohlo bankrotovat. A teď bude záležet na tom, zda
udělá výměnný obchod s EU: „My budeme lépe zadržovat imigranty, vy nám
za to odpustíte dluhy.“ Je to z pohledu Řecka vydírání, ale Evropa by na
to klidně mohla přistoupit. Pak by se počátek krize v jižní Evropě
odsouval o několik dalších měsíců. Pokud takový obchod neproběhne,
problém na jihu Evropy přijde již během léta. Z jihu Evropy by se pak
pomalu rozšířil do západní Evropy. A k nám by hospodářské ochlazení
mohlo dorazit v roce 2017. Je bohužel úplně jasné, že pokud zpomalí
většina zemí EU, k mám to nutně skrze zahraniční obchod musí přijít
taky. Čili země budou postiženy v rozmezí různých měsíců, my budeme až
jedni z posledních na řadě a měli bychom to zvládnout lépe než jiné
země.

Čína v řadě ohledů stagnuje, její problémy se přelévají do celého
světa. Jak hodnotit budoucnost ambiciozní nastávající velmoci? Považujete
za zajímavé její projekty, kterými se snaží prosadit v zahraničí,
například projekt Nové hedvábné stezky a některé další investice? Máme
se bát čínských investorů, za kterými mohou být skryty velmocenské snahy
Číny? Čína dojela na svou vlastní přeregulovanost. Myslela si, že bude
řídit ekonomiku na pomezí mezi centrálně plánovanou ekonomikou a
kapitalistickým hospodářstvím. Jenomže výsledkem bylo nakumulování
ohromného množství nerovnováh. Nyní do Číny přichází úplně
normální hospodářská krize, na jakou je západní svět zvyklý, ale Čína
se s ní mentálně hůř vyrovnává. Čína samozřejmě má velmocenské
ambice, ale současně její projekty a dělání dojmu na okolí do jisté
míry připomíná jeden rys studené války: Mám totiž na mysli to, jak se
Američané báli Ruska, protože měli dojem, bůhvíjaké technologie tehdy
Rusové nemají. Pak se po čase ukázalo, že to byl jen efekt navenek a v
jádru byly katastrofální zastaralé technologie. Taky čínská ekonomika na
jednu stranu ohromuje svým rozsahem, na druhou stranu je pořád tak nějak „papundeklová“.
A to se ještě minimálně 20 let nezmění.

Zatímco ekonomika roste, levicoví pozorovatelé kritizují fakt, že běžní
lidé, i v České republice, častokrát růst nepociťují. Tedy, že reálné
mzdy a životní úroveň nerostou tak, jak by měly… Nesouhlasím. Míra
nezaměstnanosti je rekordně nízká. Mzdy rostou. Naopak ceny nerostou. Jak
jinak než takhle by se hospodářská prosperita měla projevovat? To přece
cítí každý, že se může méně bát propouštění, že jeho plat v
průměru roste a že se nezdražuje. Stejně tak pokračuje trend
častějšího uzavírání pracovních úvazků jiných než hlavní pracovní
poměr, což vede řadu lidí do příjmové nejistoty, nebo rovnou pracující
chudoby. Jak jsme na tom v tomto směru v ČR, jak je na tom západní Evropa? A
co Spojené státy, kde řada lidí „funguje“ na potravinových poukázkách?

To, že u nás je velký počet jiných než hlavních pracovních poměrů, je
do značné míry vina sociálních inženýrů z Ministerstva práce a
sociálních věcí, kteří prostě nepřipustí větší liberalizaci trhu
práce, takže zaměstnavatelé si nemohou dovolit najímat dostatečně
pružně zaměstnance, aniž by se museli bát, že je zase nebudou schopni
propustit. My bychom potřebovali zpružnění trhu práce podobného střihu,
jako byly reformy HARTZ v Německu. Tehdy se proti nim protestovalo, odbory
bouřily. A dneska můžeme konstatovat, že to Německo nakoplo k nebývalé
prosperitě, na které profitují všichni Němci.

Jaké je ideální místo České republiky na ekonomické mapě světa a co by
mělo Česko změnit? Ekonom Milan Zelený upozorňuje, že pro nás už končí
doba levné práce a že řada investorů odtud bude odcházet. Doporučuje
proto výraznou podporu těch nejmenších českých podniků. Stejně tak Ilona
Švihlíková doporučuje podporu mikroekonomiky. Kde je tedy cesta? Co
podporovat? Export do zemí BRICS?

Ideál neexistuje nikde na světě. Ale určitě je pravda, že cesta vede
nikoliv skrze podporu hyperobrovských podniků, ale skrze ulehčení těm
malým. A zrovna tak cesta navede skrze větší přerozdělování a
vyplácení dotací, nýbrž skrze snížení odvodů pro ty nejmenší. A teď
si to spojte dohromady s EET nebo s kontrolním hlášením DPH: je to snad
nějaká podpora těch nejmenších? Ne! Je to jen jejich ohromná byrokratická
zátěž!

Z předchozí otázky zcela vydělme dohodu TTIP. Jakým způsobem se ve vás
osobně vyvíjí úvaha ve smyslu „podepsat, nepodepsat“? Jak nahlížíte
na současný stav procesu ratifikace TTIP?

Transatlantické obchodní a investiční partnerství je zónou volného
obchodu. Zóna volného obchodu je to, co má na integraci (na jakékoliv
integraci) smysl. Dnes EU kritizujeme, protože se z ní pomalu vypařila
ekonomická integrace, pomalu se zapomíná na zónu volného obchodu, a
namísto toho se EU stala jen byrokratickým politickým projektem. Jinými
slovy, tato zóna volného obchodu je pro svět dobrá. Znám argumenty jejích
odpůrců; považuji je ale jen za výraz strachu z neznámého, ne za
racionální.

Jak vážně v současné době vypadá hrozba ještě většího zbídačení
„třetího světa“, zejména Afriky, v důsledku klimatických změn? Čili,
bouře, záplavy a zejména sucho. Geolog Václav Cílek často opakuje, že v
důsledku těchto procesů se můžeme „těšit“ na další migrační vlny
do Evropy. Má pravdu? Existuje nějaké řešení?

Globální změny podnebí a podobně podle mého řešitelné nejsou nějakou
mezinárodní dohodou, to jsou podle mne tak trochu boudy na zeleně
smýšlející voliče. Klimatické změny se děly před miliony let (kdy tu
ještě nebyl člověk) a dějí se i teď a můžeme jen diskutovat o tom, zda
je člověk urychluje či neurychluje. Jinými slovy, řešit to neumíme.
Takže z toho automaticky plyne, že taky nejsme schopni zastavit do budoucna
příliv imigrace do Evropy. Jsme pouze schopni imigraci výrazně zpomalit
důslednou ochranou vnějších schengenských hranic. Ale jich je hodně, nás
je málo – z pohledu dalších staletí není co řešit.

Geneticky modifikované potraviny, téma diskusí o chudobě a kvalitě výživy.
Jste pro jejich další rozvíjení? Souhlasíte s tvrzeními, že nejen
geneticky modifikované, ale i jiné potraviny pochybné kvality začínají
být problémem výživy chudší části obyvatelstva zejména v USA?

Nepovažuji se za odborníka na GMO. Vhledem k tomu, že jako vedlejší obor (k
ekonomii) se ještě poměrně intenzívně věnuji kvalitě potravin, mohu
tvrdit, že dnešní potravinářský průmysl poskytuje velmi málo výživové
hodnoty. V podstatě bych u drtivé většiny toho, co je poživatelné, váhala
nad slovem potravina. A to je zejména pro chudší lidi velký problém
začínající u obezity (kterou paradoxně způsobují nekvalitní potraviny o
mnoha kaloriích, ale o malé skutečné výživové hodnotě), pokračující
přes navázané civilizační choroby (rakovina, cukrovka, kardiovaskulární
nemoci) a ústí to do extrémních výdajů na zdravotnictví. Jsme to, co
jíme, a my jako lidstvo v průměru jíme velmi mizerně. Není to ale jen
vždy otázka peněz. Je to spíš otázka informovanosti, pohodlnosti,
životního stylu. Mnohdy lze jíst kvalitně za stejné nebo jen nepatrně
větší peníze, ale žádá si to omezení návykových látek: cukru,
nekvalitních tuků typu palmový olej, soli a podobně. A to je víc otázka
osobní vůle a informovanosti. Takže bych vinu viděla na třetiny: třetina v
chamtivosti potravinářského průmyslu, třetina v chamtivosti farma firem,
kterým samozřejmě chronická civilizační onemocnění vyhovují, a třetina
v pohodlnosti, stádnosti a jakési „ovcoidnosti“ spotřebitelů. V této
poslední třetině pak jistu roli hrají i peníze.

Ve světle všeho, o čem jsme hovořili... Jaké ekonomické recepty nyní
potřebuje vyspělý svět? Novátorsky levicové typu nepodmíněný základní
příjem, zdanění neproduktivního kapitálu, zdanění vyšších příjmů,
„fair trade“ uspořádání vztahů mezi chudými a bohatými zeměmi...
Nebo konzervativně pravicové, tedy vyšší odpovědnost jedince,
odbourávání sociálního státu, snižování daní, liberalizace trhu práce?

Já jsem jednoznačně za libertariánsky pravicové. Svobodný trh je zatím
tím jediným, co ještě ve světě funguje. To, že svět nefunguje, je
výrazem toho, že trh byl prakticky zničen. Potřebujeme globálně toto: 1)
Když ne zrušit, tak alespoň drasticky omezit centrální banky a jejich
zásahy do ekonomik. 2) Nechat svět projít bez větších zásahů očistnou
hospodářskou krizí, která vyfoukne nerovnováhu zejména na finančním trhu,
a. vrátí jej do stavu lépe odrážejícím stav reálné ekonomiky. (Mám na
mysli bankrot Řecka, propad cen akcií, propad cen dluhopisů, návrat
úrokových sazeb k normálním hodnotám nad nulu a podobně.) 3) A ve třetí
fázi postupně začít vyrovnávat státní rozpočty nejproblémovějších
zemí – po vzoru dnešního Německa.

Bylo by toho mnohem víc, ale toto jsou základní, klíčové teze, na kterých
se teprve poté dá stavět vše ostatní.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Monika Pajerová se posmívala: Babiš běžel na Národní hned ráno, aby tam
nikoho nepotkal

Monika Mac Donagh Pajerová 17. listopadu 1989 v podstatě zahájila demonstraci
studentů, která před 27 lety odstartovala pád komunistů. Dnes na tyto dny
znovu zavzpomínala. A rýpla si do prezidenta Miloše Zemana i ministra
financí Andreje Babiše (ANO).

Dáma sametové revoluce z roku 1989 Monika Mac Donagh Pajerová 17. listopadu
1989 svým proslovem zahájila demonstraci, která znamenala pád
komunistického režimu. „Také jsme si to výročí vybrali jako datum,
které si budeme 17. 11. 1989 připomínat. Jiné naše oblíbené datum, jako
upálení Jana Palacha nebo 28. října, by nám asi nepovolili. Komunistickému
režimu hodně záleželo na tom dokázat, že jsou jiní než nacisté,“
vysvětlila v rozhovoru pro Českou televizi, proč jim průvod z Albertova na
Vyšehrad povolili.

Ve svém projevu se prý snažila vyjádřit to, co se říkalo na veřejných
debatách už před 17. listopadem 1989. Přiznala ovšem také, že nebyla
připravena na to, jak těžké je demokracii udržet v chodu.

„Byli jsme hodně pod vlivem iluzí, jak demokratická společnost funguje
nebo by mohla fungovat. Neuměli jsme si představit, jak složité je ji
řídit, spravovat, udržet a bránit,“ řekla. Navrch si rýpla do prezidenta
Miloše Zemana a současného ministra financí Andreje Babiše (ANO). „Je
paradoxní, že zrovna Andrej Babiš, obviněný ze spolupráce s StB, se dnes
první klaní na Národní třídě, aby tam nikoho nepotkal. Nebo Miloš Zeman,
náš prezident, který čile udržuje styky s putinovským Ruskem a
komunistickou Čínou,“ konstatovala.

I tato generace mladých lidí by se proto měla postarat o to, aby naše
demokracie žila dál, protože není samozřejmá.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Italský astronaut natočil z ISS pád meteoru. Video

Italský astronaut Paolo Nespoli, který pracuje na ISS, natočil na video
okamžik vstupu meteoritu do hustých vrstev atmosféry v oblasti Atlantiku.
Záznam zveřejnil na svém účtu na Twitteru.

„Na ISS pozorujeme hodně meteorů, avšak nikdy se mi nepodařilo natočit je
na video. Tentokrát jsem měl štěstí a zachytil jsem na video jasnou ohnivou
kouli. Byl to velmi rychlý meteor, který letěl 40 km za sekundu," sdělil
Nespoli.

Zástupci Evropské kosmické agentury sdělili, že jde o nebeské těleso
menší jednoho metru, které se pohybovalo dvakrát rychleji než obvyklý
meteor. Portál space.com se domnívá, že těleso může být částí
meteorického roje Tauridy nebo Leonidy. Odborníci nevylučují, že objekt
může být také úlomkem družice.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Vláda Krymu informovala o odhalení schémat na diskreditaci poloostrova

Plány na diskreditaci krymského poloostrova, vytvářené speciálním centrem
u Kyjeva, jsou včasně odhaleny, oznámil RIA Novosti vicepremiér krymské
vlády Dmitrij Polonskij.

Polonskij zdůraznil, že centrum mají na starost ukrajinské a západní
tajné služby. Podle jeho slov je už kampaň na diskreditaci Krymu viditelná
na stránkách různých internetových publikací a na sociálních sítích.

„Musíme udělat vše, co je na nás závislé, abychom tuto hrozbu
neutralizovali. Všichni, kdo jsou zapojeni do tohoto schématu, se už
projevili, proto tyto kolegy už dávno identifikovali. Myslím si, že tento
záměr diskreditace Krymu je dopředu odsouzen k neúspěchu. Naším úkolem
bylo to, aby to bylo vše včas odhaleno, a myslím, že jsme to udělali velmi
úspěšně," zdůraznil Polonskij.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Fikce se stává realitou? Stanou se robotické systémy díky společnosti
Google obdobou zlovolného systému Skynet?

Vyhledávací gigant Google prozatím tají, co přesně hodlá dělat se všemi
těmi roboty, je však zřejmé, že Boston Dynamics (vlastníkem je společnost
Google) je průkopníkem revoluce – robotické revoluce.

Google vyrábí novou třídu samostatných systémů, které zvládnou cokoli
od práce ve skladech přes doručování zásilek až po péči o staré. Na
videu je zobrazený robot Atlas, který váží přes 80 kg a zcela evidentně
naplňuje požadavky výrobců.

Měl by tento vývoj společnosti Google obyčejného člověka přinejmenším
znepokojovat? Existuje mnoho důvodů, proč by měl:

1. Google je jedna ruka s agenturou DARPA a vládou Spojených států

Google, jehož šéf říká věty typu „Víme, kde jste. Víme, kde jste byli.
Víme zhruba i to, na co myslíte,“ nebo „Internet umocní váš mozek“,
má úzké vazby na americkou vládu, zejména na CIA a NSA. Server The Corbett
Report uvedl, že „v roce 2006 bývalý důstojník CIA Robert David Steele
řekl, že ‚Google je financován a řízen americkými tajnými službami,
včetně Úřadu pro výzkum a vývoj CIA, společnosti In-Q-Tel a s největší
pravděpodobností i Národní bezpečnostní agentury (NSA) a armádní služby
INSCOM‘“.

DARPA je výzkumnou pobočkou ministerstva obrany realizující strašidelné
projekty, jako je ovládání chobotnic nebo genetické modifikace lidí
přidáním 47. chromozomu. Google a DARPA mají k sobě velmi blízko. Bývalá
ředitelka DARPY Regina Dugan se stala šéfkou pobočky Googlu Motorola’s
Special Projects a představila její novinku, chytré tetování, které může
identifikovat lidské tělo podobně jako internetové heslo.

Google kromě toho oznámil, že bude pokračovat na všech vládních
zakázkách firmy Boston Dynamics.

2. Ray Kurzweil. Prostě Ray Kurzweil

Kurzweil, propagátor technologické singularity a transhumanismu, kterému jde
především o napodobení lidského mozku a vytvoření umělé inteligence, se
stal technickým ředitelem Googlu v prosinci roku 2012.

Kurzweil otevřeně přiznává, že chce lidstvo přivést do transhumánní
budoucnosti, v níž computery mají těla, lidské mozky jsou transplantovány
do strojů a podobně.

Společnost, jakou je Boston Dynamics, zjevně patří do Kurzweilova týmu snů
(jejich společným myšlenkovým zdrojem je Massachusetts Institute of
Technology).

3. Terminátor: Stane se Google reálnou obdobou zlovolného systému Skynet?

Zde je několik chytře ilustrovaných podnětů k zamyšlení:

… A to jsme ještě neprobrali tu část, ve které se roboti postaví proti
lidem a rozpoutají krvavou futuristickou válku.

Bavíme se zde o filmové fikci, která se může stát realitou, a proto je
dobré zopakovat, že Google během pouhých šesti měsíců koupil sedm
dalších robotických firem. Jestliže současné počínání Googlu
nepůsobí jako dokonalý scénář pro dokonalou a hrozivou kybernetickou
revoltu, pak už asi nic. Připomeňme si také trilogii Matrix.

Dalším filmem, který se v této souvislosti nabízí, je Avatar, ve kterém
jsou roboti využíváni armádou pro znásobení síly. DARPA v současnosti
pracuje na projektu v hodnotě 7 milionů dolarů s krycím názvem „Avatar“,
jehož cílem je vytvořit robotické náhražky lidí. (Hlavním tématem
červencového vydání časopisu Vědomí byla Transevoluce, příběh lidské
dekonstrukce. V exkluzivním rozhovoru Daniel Estulin popisuje vzestup
transhumanismu, kybernetickou nesmrtelnost, nové technologie ovládání a
důvody, proč má globální elita zájem na kontrole populace.)

Choices:
- ne
- ano


Question:
Egyptská studentka zemřela po „rasově motivovaném“ útoku skupiny žen
ve Velké Británii

Osmnáctiletá egyptská studentka Mariam Moustafa zemřela v nemocnici po
útoku skupiny žen v britském Nottinghamu. Sděluje se, že dívku zabily
kvůli její rase.

Podle informací Evening Standard, 20. února Moustafa byla napadena hned po tom,
jak nastoupila do autobusu v okolí obchodního domu Victoria Centre. Dívku
sledovala skupina žen, které jí následně vyhrožovaly a zaútočily na ni.

Studentku odvezli do nemocnice Queen's Medical Centre. Byla uvedena do umělého
kómatu a následně převezena do nemocnice Nottingham City Hospital, kde
zemřela. Policie nyní hledá svědky.

Matka Mariam tvrdí, že dívka se stala obětí rasově motivovaného
trestného činu. Obvinila vládu z toho, že předtím nereagovala na
oficiální stížnosti, které podávali měsíce před smrtí dívky.

„Před čtyřmi měsíci, dvě z těch 10 žen ohrožovaly moji dceru na ulici
bez jakého zvláštního důvodu. Obrátily jsme se na policii a podaly
stížnost, ale nic se nestalo," řekla.

Obhájce Emad Abou Hussein prohlásil, že Moustafa nebyla řádně vyšetřena,
když byla přijata do nemocnice. Teď musí proběhnout posmrtné vyšetření.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Zaměstnanec Černomořské flotily byl zadržen v Sevastopolu kvůli
podezření ze špionáže

Příslušníci vojenské kontrarozvědky zadrželi v Sevastopolu civilního
zaměstnance Černomořské flotily, sdělil RIA Novosti zdroj z městských
silových struktur.

Které zemi mohl předávat informace, upřesněno nebylo.

Muž je ve vyšetřovací vazbě. Koná se vyšetřování.

Soud v Moskvě nařídil v září zatčení dvou krymských obyvatel za
špionáž ve prospěch Ukrajiny. Měli údajně sdělovat ukrajinským tajným
službám tajné informace o útvarech Černomořské flotily. Jedním z nich
byl vojenský příslušník, jehož jednotka je dislokována na Krymu.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Strategický souputník: o co Erdogan žádal Putina a co získá. Názor

Na další schůzku s Vladimirem Putinem včera přiletěl turecký prezident
Recep Tayyip Erdogan. Dorazil na jednání o celém komplexu otázek, které
začínaly zemědělskou produkcí a končily bezpečností.

Energetický zájem

Počet společných projektů Ruska a Turecka je působivý. Je to například
stavba jaderné elektrárny Akkuju nebo již vybudovaný Turecký proud.

Nedávno vyšlo najevo, že Gazprom ukončil stavbu mořské části v ruských
vodách a zahájil stavbu první části v ekonomické zóně Turecka, kterou
budou Turci dostávat asi 15 miliard kubíků plynu. Druhá část se stejnou
kapacitou, která však bude dodávat plyn do Evropy, je zatím ve stádiu
jednání.

Řada dalších otázek je ve fázi řešení. Jde například o bezvízový
režim pro turecké občany nebo zrušení posledních omezení na dodávky
turecké zemědělské produkce.

Hlavní otázka, kterou přiletěl Erdogan řešit, je však Sýrie a přesněji
komplex syrských problémů.

Jedním z hlavních témat byla možná turecká operace v Afrinu, který je
kurdským kantonem na severozápadě Sýrie a je odříznutý od ostatního
území kontrolovaného Kurdy. Podle Erdogana nemohou turecké orgány „ignorovat
hrozbu vycházející z Afrinu a chtějí situaci rázně řešit". Za „problém"
považuje de facto neřízené Kurdy, které Turci považují za narušitele
klidu mezi tureckými krajany. Podle Ankary musí být Kurdové z Afrinu
vyhnáni, nebo se znovu musí podřídit Damašku.

„Pro Turecko je absolutně nepřijatelná varianta se zapojením do
politického dialogu kurdských skupin. Kreml má jiný postoj. Moskva vystupuje
za zapojení všech skupin, které nepatří k teroristům v ruském chápání
tohoto slova," vysvětluje docent Diplomatické akademie, ředitel Centra
orientálních studií Vladimir Avatkov. Erdogan přece přijel, aby požádal
Moskvu o „rázné jednání", to znamená o povolení k vojenskému řešení
afrinské otázky. K čemu je nutné stažení ruských vojsk z Afrinu, které
garantují bezpečnost kantonu.

Na mě jste zapomněl?

Pro Turecko však není nejdůležitější Afrin jako takový, ale celkové
zachování tureckého vlivu na syrské záležitosti. Zejména tím je
vysvětlováno na první pohled nelogické chování Erdogana před odletem do
Soči.

Při odpovědi na otázku novinářů turecký prezident nečekaně kritizoval
Rusko a USA, kvůli jejich podepsání společného oznámení ohledně Sýrie
ve Vietnamu, kde uvedli nutnost politické regulace.

Je třeba si myslet, že důvodem tohoto prohlášení bylo elementární
podráždění tureckého prezidenta. A nejen tím, že americko-ruské
prohlášení bylo podepsáno bez Erdogana, ale spíše bodem o tom, že syrský
politický proces proběhne v Ženevě.

„Erdogan je skutečně znepokojen tím, že Ženeva nahradí Astanu. Turecko
vychází z toho, že Sýrie je hlavně záležitost regionálních velmocí.
Turecka, Íránu a Saúdské Arábie. V tomto ohledu astanský formát
Erdoganovi vyhovoval. Nyní se mu zdá, že chtějí z jednacích procesů
Turecko vytlačit. Taková varianta je pro Erdogana a jeho tým nepřijatelná a
turecké vedení již několikrát demonstrovalo, že není připravené se
smířit s tím, že je Turecku přisuzována role střední nebo nevýznamné
regionální mocnosti. A pokaždé byla tato nespokojenost projevována
emocionální explozí," říká Vladimir Avatkov.

Podle potřeby

Tyto exploze může Erdogan nechat stranou. Ony ještě jednou připomínají
Kremlu to, že Turecko je příliš nepředvídatelným a impulsivním
souputníkem, ale ne spojencem Moskvy. Souputníkem, který si do ruského kupé
nesedl, protože chtěl, ale protože neměl na vybranou.

Jednou z klíčových opor rusko-tureckých vztahů je konflikt mezi Erdoganem a
Západem. Konflikt je to vážný, ale obecně řešitelný. Jen co USA
přestanou podporovat Kurdy, začnou respektovat turecké zájmy na Blízkém
východu a přestanou Erdagonovi předsouvat hloupé otázky o lidských
právech, vztahy mezi Ankarou a Washingtonem se zlepší.

Ve skutečnosti Turecko nechává pro Američany dveře otevřené a drží je
turecký premiér.

V dlouhodobém programu erdoganovské Turecko nadále představuje
konkurenčnímu Rusku regionální integrační projekt. Proto se s ním Rusko
snaží budovat vztahy na pevnějším základě, než jsou jepičí politické
aliance, tedy na vzájemně výhodných ekonomických projektech.

Názor autora se nemusí shodovat s názorem redakce.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Juncker euroskeptikům říká, aby „navštívili válečný hřbitov“, že
pak v Evropu „uvěří“

Prostá návštěva válečného hřbitova by měla stačit k vyvrácení všech
pochybností o hodnotě Evropské unie (EU), tvrdí prezident Evropské komise
Jean-Claude Juncker.

„Mír není nikdy jistý. Kdokoliv si myslí, že mír je zřízen navždy,
uvažuje od základu špatně. A v Evropě už máme zase válku,“ řekl pan
Juncker odkazujíc se na probíhající konflikt na Ukrajině.

...

Tento povýšenecký komentář pana Junckera přišel během jeho projevu v
Haagu, při kterém naléhal, aby byl problém Brexitu vyřešen, „jak
nejrychleji to jen jde,“ a pak „se vydal do zákoutí světové historie.“

Tento bývalý lucemburský ministerský předseda promlouvající německy
varoval, že uprchlická krize, ve které se teď Evropa zmítá, představuje
riziko, že na „vysoce citlivém“ Balkáně se zase probudí konflikty z
Kosova a z Bosny z minulého století, a že by se tak „enormní stupidita“
oněch dvou světových válek mohla do Evropy vrátit, když se ta nesjednotí,
místo aby se prostřednictvím Brexitu tříštila.

„Evropa získá, kdykoliv poukážeme, jakým je Evropa významným mírovým
projektem.“

„Kdokoliv v Evropu nevěří, kdo o Evropě pochybuje, kdo je z Evropy
zoufalý, by měl navštívit evropské vojenské hřbitovy.“

Vůdce UKIP Nigel Farage okamžitě odpověděl slovy: „Když navštívíte ty
válečné hřbitovy, tak si uvědomíte, co se může stát, když tu nejsou
demokratické národní státy. Když vnutíte umělou identitu a uniformitu,
tak riskujete situaci jako v tlakovém hrnci, kterým byla Jugoslávie, která
vybuchla do násilí.“

Také bývalý ministr obrany Dr. Liam Fox se na nevoleného pana Junckera
obrátil s otázkou, když řekl, že místo aby „poučoval“, tak by bylo
zapotřebí přezkoumat, zda to není EU, kdo „zase rozdmýchává plameny
nacionalismu a vzestup politické periferie.“

Dr. Fox řekl: „Vojenské hřbitovy Evropy jsou testamentem kontinentu, co ve
dvacátém století nezvládl udržení extremismu pod kontrolou. Když
Británie nebude svobodný a nezávislým národem, tak nebudeme moci
intervenovat na obranu Evropy před důsledky její vlastní pošetilosti.“

„Než se necháme poučit Evropskou komisí, tak bychom se měli podívat na
nárůst extremismu po celém kontinentě a zeptat se, zda oni s tím pomáhají
nebo to zhoršují. Ti, co dnes mají EU na starosti, by si měli položit
otázku, zda to oni nerozdmýchávají plameny nacionalismu a opětovný vzestup
politické periferie.“

Panu Junckerovi nestačilo, že na podporu své víry v budoucnost evropského
projektu vyvolal oběti tiše spících mrtvých z minulých evropských válek,
a tak ještě řekl, že v případě, že Británie bude hlasovat ‚Ne‘, tak
už k dalším vyjednáváním nedojde.

„Už nesmí dojít k žádné obnově vyjednávání s Británií, která by,
i když bych rád, aby to bylo opačně, hlasovala ‚Ne‘.“

„Nejen proto, že britský ministerský předseda hlasoval proti mně, když
jsem se chtěl stát prezidentem Komise, ale také proto, že byl potěšen,
když jsme mu pomohli, aby se toho problému chopil, problému, který si sám
vyvolal.“

Pan Juncker řekl, že se pokusí stát mimo kampaň před britským referendem,
protože jeho nepopularita by způsobila kontraproduktivnost jeho intervencí.

„Rozhodl jsem se o tom opakovaně mluvit, ale aniž bych něco řekl, protože
by nepřineslo žádný užitek, kdyby se prezident Komise vměšoval do
britské kampaně.“

„Evropská komise je v Británii ještě méně populární než v jiných
zemích a je to až pozoruhodný úspěch, jak se nám až v Británii podařilo
být nepopulární. Každé slovo prezidenta Komise nebo Komise o Británii má
protichůdné účinky.“

Zdroj: breitbart.com

Choices:
- ne
- ano


Question:
Rezoluce EP praví, že EU je cizí svoboda slova, míní expert

Schválení Europarlamentem (EP) rezoluce o odporu ruským masmédiím svědčí
o tom, že EU je cizí svoboda slova, řekl agentuře Sputnik Daniel McAdams,
výkonný ředitel amerického Institutu míru a prosperity Rona Paula.

„Tato rezoluce určitě poukazuje na to, že Evropské unii je cizí svoboda
slova, a že nenásleduje měnící se kurs na druhé straně Atlantiku v USA.
Bude-li Trump v úloze prezidenta pokračovat v krocích k zlepšení vztahů s
RF, narazí EU na dilema: zrušit vztahy s USA a zachovat si vlastní vojenský
kurs, anebo posunout se stranou vzniklého ve Washingtonu trendu," řekl McAdams.

Europarlament přijal 23. listopadu rezoluci pod titulkem Strategické
komunikace EU jako odpor propagandě třetích stran. V tomto dokumentu, jehož
řada bodů hraničí s návrhem na zavedení cenzury vůči ruským masmédiím,
se tvrdí, že Rusko prý poskytuje finanční podporu opozičním politickým
stranám a organizacím v členských státech EU a používá faktoru
dvoustranných mezistátních vztahů na rozdělení členů společenství.

Z 691 poslanců, kteří se zúčastnili hlasování, se pro rezoluci vyslovilo
304 lidí, proti 179 a 208 se zdrželo. Takže jednoznačně se ve prospěch
dokumentu vyslovila méně než polovina hlasujících.

Prezident RF Vladimir Putin blahopřál v komentáři k schválení rezoluce
novinářům RT a Sputniku k plodné práci. Přitom poznamenal, že tento
dokument svědčí o zjevné degradaci v západní společnosti představ o
demokracii.

Putin řekl, že počítá s vítězstvím zdravého smyslu a věří, že k
reálným omezením pro ruská média nedojde.

Agentura Sputnik zase prohlásila, že rezoluce Europarlamentu je přímým
narušením svobody prostředků masových informací a lidských práv a proto
vyzývá EU, aby nepřipustila zavedení státní cenzury.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Co mají čekat Moskva a Brusel od nového Slovenska

Výsledky slovenských parlamentních voleb charakterizují jednomyslně
slovenská a česká masmédia slovem šok. Jaká bude nová politika Slovenska
vůči Moskvě a Bruselu? Rozhovor Sputniku s expremiérem Slovenské republiky
Jánem Čarnogurským.

Očekával jste podobný výsledek hlasování, jaký závěr činíte ohledně
nálad lidí?

Čarnogurský: Očekával jsem lepší výsledek vládnoucí strany Smer-SD a
samozřejmě mne velmi zarmoutilo, že do parlamentu neprošla strana, kterou
jsem svého času založil: Hnutí křesťanských demokratů (KDH). Voliči ji
fakticky „zničili." Do parlamentu se dostalo několik mimosystémových stran.
Poprvé bude v Národní radě zasedat Naše Slovensko hlavy Banskobystrického
kraje Mariana Kotleby a rovněž strana Sme rodina Borise Kollára. Zvláštní
šok jsem měl samozřejmě z 8% hlasů za radikála Kotlebu. Ale tento úspěch
patří do evropského trendu, kdy se do popředí dostávají nacionalistické
strany jako Národní fronta Marine Le Penové a další. Proč lidé za ně
hlasují? Zřejmě proto, že tito politici boří bariéry politické
korektnosti, jež zdržují svobodnou diskusi. Kotlebova strana je mimochodem
dost proruská. Jenže s ní, podle mne, nebude nikdo chtít jít do koalice,
protože neuznává SNP, označuje povstání na okupovaném Slovensku za puč
proti tehdejší První Slovenské republice. Neschopnost stran, jež se dostaly
do Parlamentu, domluvit se mezi sebou, může vést k patové situaci. Buď se
vůbec nepodaří sestavit vládu, anebo bude velmi různorodá a protichůdná,
což krajně zkomplikuje činnost výkonné moci.

O jakých náladách v slovenské společnosti se dá mluvit dnes?

Především o nespokojenosti s rozvojem země, i když by se mohlo zdát, že z
ekonomického hlediska je Slovensko dost úspěšné v porovnání s jinými
členy EU. Lidé, jak vidíme, podpořili ty, kdo je přesvědčovali, že
život by mohl být ještě lepší. Považuji rovněž za nedostatečně
promyšlenou předvolební taktiku strany Roberta Fica, která se soustředila
na ochranu Slovenska přes přívalem migrantů. Jenže žádný příval se
nekonal a nestalo se to motivací pro voliče, aby hlasovali za Smer v takovém
počtu, jak tam doufali.

Mluví se o radikalizaci společnosti: do parlamentu prošlo hodně
protievropských stran. Změní to politiku Slovenska?

Protievropská rétorika v parlamentě samozřejmě posílí, aspoň z Kotlebovy
strany a do jisté míry také Slovenské národní strany (SNS). Ale Slovensko
nemá alternativu pro kurz na eurointegraci a hlasy euroskeptiků nebudou
rozhodujícími. I když očekávám značně velké komplikace při schválení
bruselských rozhodnutí.

Jaké závěry se dají učinit pro Evropu podle výsledků slovenských voleb?

Probíhá radikalizace nálad Evropanů, zvlášť v zemích, kterých se ostře
dotkla migrační krize, a sice v Německu, Francii a Itálii. Stejně jako na
Slovensku, budou jejich voliči stále aktivněji odevzdávat své hlasy
radikálním stranám. Lidé čekají od Bruselu srozumitelná řešení
problémů, unavila je polovičatá opatření, nerozhodnost evropských vlád.
Jsou podráždění postojem Merkelové vůči migrantům, její protiruskou
rétorikou, zahráváním s Tureckem. Nikdo již nevěří, že „vedení" unie
v osobě německé kancléřky přinese Evropanům aspoň nějaký úspěch.

Co má očekávat Moskva od nového Slovenska? Jaký postoj obsadí v otázce
sankcí, projektu plynovodu Nord Stream 2, situace na Ukrajině, účasti Ruska
v syrském konfliktu?

Budeme mít slabou v porovnání s minulou vládu. Nedokáže provádět jasnou,
přesnou politiku: ani vůči Západu, ani vůči Rusku. Rusko bude, bohužel,
mít v osobě Slovenska partnera, s kterým nebude moci v žádném smyslu
počítat.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Puškov nazval Obamu po interview pro The Atlantic „unaveným sluncem“

To, co prohlašoval Barack Obama v interview, které poskytl časopisu The
Atlantic, svědčí o tom, že už nemá pocit, že je fungujícím prezidentem
USA, soudí předseda zahraničního výboru ruské Státní dumy Alexej Puškov.

The Atlantic zveřejnil ve čtvrtek text na základě interview dříve
poskytnutých Barackem Obamou, v nichž americký prezident hovořil o politice
USA na Blízkém východě a na Ukrajině a kromě toho se svěřil se svými
dojmy ze schůzek s Vladimirem Putinem a zklamáním z prezidenta Turecka.

Choices:
- ne
- ano


Question:
7 divných věcí, které muže k ženám ve skutečnosti lákají

Naše nedostatky doplňují někdy naše přednosti, a věci, za které se
stydíme, bývají v očích představitele druhého pohlaví milé a dokonce i
lákavé.

Sputnik našel několik průzkumů, které dokazují, že lákavé není vždy
bezúhonné.

Zpotit se, když nejste na sportovišti nebo na běžecké dráze v parčíku,
je přinejmenším trapné. Lidé jsou schopni rozlišit přes jeden trilion
pachů. A i když není zápach potu zrovna nejpříjemnější, může
společníkovi prozradit naše city. Vědci jsou přesvědčeni, že vůně
štěstí je „nakažlivá": můžeme ji pocítit, a to nám dá kladné emoce.

Psychologové tvrdí, že když potkáme někoho, s kým se nám chce smát,
můžeme věřit, že naše vztahy mají dobrou budoucnost: život vedle
takového člověka bude veselý, a budeme vždy mít dobrou náladu.

Vůbec si nemusíte nasazovat brýle jenom tehdy, když jste sama a něco čtete.
Výsledky průzkumů ukazují, že muži pokládají „brejlaté" ženy za
půvabnější a sexuálnější.

4. Světlá místa na opáleném těle

Tenké proužky světlé pokožky na pozadí osmahlé vypadají jakoby více
obnažené. Přitahují pohled a budí přání se těchto něžných míst
dotknout.

Poněkud ledabylé kadeře, chomáč, z něhož vlásky vyčnívají, lehké
přirozené vlny — to jsou účesy, jichž se chce člověk dotknout bez obav,
že pokazí natupírovaný a nalakovaný „dort" na vaší hlavě.

Vědci spočítali, že 40 % lidé pokládají nenalíčené dívky za
přitažlivější.

Menší bříško jen dodává ženě půvabu. Vědci říkají, že to hlavní
je zachovávat proporce postavy. Průzkumy ukazují, že při prohlížení
fotografií žen, které mají postavu „jako přesýpací hodiny", aktivizují
se v mozku muže zóny, které odpovídají za potěšení.

ZÁVĚR: Žena bez mejkapu a s rozcuchanými vlasy, která krade mužovi jídlo
z talíře, může být v jeho očích okouzlující.

Všimli jste si ve svém milovaném člověku nedokonalostí, které jsou
vzácnější, než všechny jeho přednosti? Napište o tom v komentářích!

Choices:
- ne
- ano


Question:
Nepřítel č. 1: Od sledování fotbalu a pití piva přešel k vraždění ve
jménu Alláha

Veřejný nepřítel číslo 1. po útocích v Paříži Salah Abdeslam byl
dopaden francouzskou policií. Mladý muž, který se narodil v roce 1989 v
Bruselu, měl rád fotbal. Později se k tomu přidaly ještě pivo a marihuana.
Pracoval pro dopravní podnik v Bruselu.

Server Lidovky.cz představil portrét Salaha Abdeslama, až do pátku snad
nejhledanějšího muže světa, který měl stát za teroristickými útoky v
Paříži. Teroristou ale nebyl úplně vždycky. V dětství měl rád fotbal a
motorky. „Později si oblíbil poněkud dospělejší věci: kouření
marihuany a pití piva. Mezi roky 2009–2011 pracoval Salah u bruselského
dopravního podniku. Není jasné, zda tam skončil kvůli údajným velkým
absencím, nebo kvůli nějakému trestnému činu,“ prozrazuje server.

V roce 2010 se dopustil ozbrojeného přepadení a nějaký čas si pobyl ve
vězení. Možná právě tam došlo k jeho radikalizaci v muslimské víře. Od
prosince 2013 provozoval s bratrem bar. Z bratra je teď mrtvý terorista.
Jednoho dne jim bar zavřela policie kvůli prodeji drog. Bratři jej nakonec
prodali. Krátce před svým teroristickým činem.

Podle všeho se ale Abdeslam zbavil své vesty s výbušninami. Odmítal
vyletět do povětří stejně jako jeho druzi. Bál se snad smrti? Krátce po
útocích navíc Abdeslama zadržel policista, ale pro silný zápach měl
podezření jen z užívání marihuany. Teroristu proto zase propustil. Až
později zjistil, koho měl v rukou.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Mučí mě, pověsili mě na provaz jako kus masa, hrozí mi zabitím. Z
ruského vězení unikl dopis protivládního aktivisty

Ruský aktivista bojující proti režimu Vladimira Putina tvrdí, že jej ve
vězení mučí. O případu byl již informován i Kreml, píše Reuters.

Ruský opoziční aktivista Ildar Dadin se stal první obětí nového zákona,
který zakazuje opakovanou organizaci poklidných protikremelských protestů.
Dadin byl odsouzen na tři roky, po odvolání byl trest odnětí svobody
zkrácen na dva a půl roku.

Mnozí ruští aktivisté Dadina, který je „nejhlasitějším“ kritikem
prezidenta Vladimira Putina a jeho politiky, považují za politického vězně.
Ruské úřady ovšem oficiálně uvádějí, že Dadin porušil zákon, který
byl schválen po velkých protivládních protestech.

V dopise, který Dadin poslal z vězení v severozápadním Rusku své ženě a
který byl publikován online serverem Meduza, aktivista uvedl, že je vystaven
neustálému násilí a mučení. Popsal například nedávný incident, kdy byl
surově bit rovnou deseti strážci.

Psal také o tom, že byl pověšen na provaz „jako kus masa“, s rukama
svázanýma za zády. Byl také vysvlečen a hrozili mu znásilněním. Velitel
vězeňské ochranky mu prý sdělil, že pokud si bude na něco stěžovat,
zabijí ho.

„Neustálé bití, šikana, urážky, zesměšňování, otřesné podmínky
– dělají to tady všem vězňům,“ píše se v dopise.

Dadin rovněž uvedl, že pokud by měl být podobnému zacházení vystaven
znovu, „nepřežil by zřejmě ani týden“.

Zástupce ředitele věznice, kde je Dadin držen, Valerij Maximenko mediální
agentuře Interfax sdělil, že zdravotní personál věznice nenašel na těle
Dadina žádné stopy násilí, což podle jeho slov přiznal i sám vězeň.

O případu byl již informován i tiskový mluvčí ruského prezidenta Dmitrij
Peskov, který médiím sdělil, že se Putin o Dadinově dopise dozví.

„Jedná se o skutečně závažný případ, který si zasluhuje důkladnou
pozornost odpovědných úřadů, v tomto případě vězeňské služby,“
uvedl Peskov.

Dadin v závěru dopisu varoval svou ženu, že může dojít i k nejhoršímu.

„V případě mé náhlé smrti ti pravděpodobně sdělí, že jsem spáchal
sebevraždu, měl nehodu nebo byl zastřelen při pokusu o útěk. Ničemu
takovému nevěř,“ napsal aktivista.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Putin: Export ruské vojenské produkce činil v roce 2015 14,5 miliardy dolarů

Export ruské vojenské produkce činil v roce 2015 14,5 miliardy dolarů. Je to
víc, než se plánovalo, prohlásil prezident RF Vladimir Putin.

„Export ruské produkce vojenského určení se v roce 2015 ukázal být
ještě větší, než jsme plánovali, a činil 14,5 miliardy dolarů," sdělil
Putin na zasedání prezidentské komise pro vojensko-technickou spolupráci se
zahraničními státy.

Jak prohlásil Putin, „Rusko si zachovalo druhé místo v seznamu světových
lídrů v dodávkách vojenské techniky a zbraní na globálních trzích,
přičemž s přesvědčivým náskokem před dalšími zeměmi."

Choices:
- ne
- ano


Question:
Nečekaný trik: Turecko v poslední minutě vzneslo požadavek na dalších 20
miliard eur a rychlejší vstup do zóny volného pohybu EU

Turecko provedlo před dnešními rozhovory s Evropskou unií řadu kroků se
vznášením požadavků v poslední minutě. Diplomaté říkají, že dohoda o
migrační krizi je teď v ohrožení, ale Turecko trvá na tom, že EU „nevydírá“.

Turecká delegace požadovala navýšení těch 3 miliard € pomoci před tím
slíbených Bruselem a rychlejší přístup do Schengenu bez víz pro 75
milionů občanů Turecka a urychlený pokrok s nabídkou jeho členství v EU.
Trvají na tom, že Evropa by měla zaplatit za všechny ty náklady
komunálních infrastruktur, zdravotnictví, školství a materiální podpory
vyžadované syrskými uprchlíky, kteří zůstanou v Turecku.

Požadovaná částka je dalších 20 miliard €, jak uvádí zdroj citovaný
Reuters, který tvrdí, že turecký ministerský předseda to včera v noci
požadoval od německé kancléřky Angely Merkel a holandského premiéra Marka
Rutteho. Podle Financial Times čtyři diplomaté zapojení do těchto
rozhovorů řekli, že revidovaný požadavek bude extrémně náročný a mohl
by rozbít křehký konsensus o těch pobídkách už nabízených Ankaře.
Tento list hlásí, že jeden diplomat řekl, že ty dodatečné požadavky by
ten „vlak mohly vykolejit.“ Další přirovnal to dohadování k „tureckému
bazaru.“

EU už varovala, že Tureckou by svou razií proti svobodě tisku a pochybením
při neuznání Kypru mohlo nabídku na své členství ohrozit.

Turecký ministerský předseda Ahmet Davutoglu však tvrdil, že navržená
dohoda předvádí, „jak je EU pro Turecko nepostradatelná a jak je
nepostradatelné Turecko pro EU.“ Když mluvil před schůzkou, dodal: „Na
stole je celá budoucnost Evropy.“

Turecko už bylo EU pokáráno, že od té doby, co byla dohoda 11. ledna
poprvé odsouhlasena, tak nedělá k omezení počtů migrantů skoro nic, a že
president Erdogan slíbil „otevřít brány“ pro statisíce migrantů,
které by mohl do Evropy vozit „autobusy“ i „letadly“, pokud jeho
požadavky nebudou splněny. Turecký zástupce velvyslance v Británii dnes
ráno řekl BBC Radio 4, že jeho národ EU „nevydírá“. Cem Isik řekl:

„Turecko Evropu nevydírá, je ale skličující, dívat se na to, že si
Evropa na Turecko vzpomněla až teprve po migrantské krizi z loňského léta.“

Vysvětloval: „Vstup Turecka do Evropské unie je strategický záměr –
táhne se to už desetiletí.“

„EU se roky zdráhala Turecko za členský stát přibrat, protože nechtěla
mít na svých hranicích problémy týkající se Iráku a Sýrie – a teď
vidíte, jak to bylo krátkozraké.“

Nalezení řešení pro tuto krize je teď ještě naléhavější, než kdy
jindy. Zatím letos do Řecka z Turecka přišlo kolem 140 000 migrantů a
dalších 100 000 nejspíš dorazí do konce tohoto měsíce, varoval v sobotu
evropský komisař pro migraci. Ač ta čísla rostou, tak Balkánská trasa už
byla v podstatě odříznuta a většina jich zůstává váznout v Řecku.
Ohromné ploty se teď tyčí na makedonské, maďarské a bulharské hranici.

Německá kancléřka Angela Merkel přes tuto skutečnost dnes ráno trvala na
tom, že „uzavření hranic“ není „možná volba“ a dožadovala se
rozsudku vyhlašujícího „uzavření západobalkánské trasy“ za zrušené
ve společném prohlášení vzneseném summitem. Rovněž řecký ministerský
předseda Alexis Tsipras před schůzkou řekl: „Už došlo k dohodě, kterou
jsme ale všichni neplnili. Takto to nelze dělat. Buď máme dohodu, kterou
realizujeme, nebo není dohodnuté vůbec nic. Je třeba, aby všichni
realizovali společná rozhodnutí.“

Zdroj: breitbart.com

Choices:
- ne
- ano


Question:
Čeští podnikatelé mají bránu do Kaspického regionu otevřenou. Názor

O české byznys je v Rusku zájem. Navzdory sankcím a nepříznivé západní
politice by stále více ruských regionů chtělo s Českem spolupracovat. „Pro
Astrachaňskou oblast je obzvlášť zajímavé rozvíjet vztahy s českými
podnikateli,“ říká v rozhovoru pro Sputnik ruský senátor Alexandr Baškin.

Blíží se mimořádně sledovaná návštěva Ruska českého prezidenta
Miloše Zemana. Jak je již zvykem, česká hlava státu s sebou poveze
podnikatelskou delegaci. Tentokrát bude rekordní. S panem Zemanem poletí tři
letadla byznys výsadku.

Co může nabídnout region českým podnikatelům hovořil Sputnik s členem
horní komory ruského parlamentu Rady federace, zastupující Astrachaňskou
oblast, Alexandrem Baškinem.

Pane senátore, příští týden navštíví český prezident Miloš Zeman
Rusko. Doprovodí ho rekordní podnikatelská mise. Chtěla bych se zeptat, má
Astrachaň zájem o české investice?

Baškin: Astrachaňská oblast se aktivně rozvijí a usilovně se snaží
přilákat ruské a zahraniční investice. Vzhledem k tradičně přátelským
vztahům mezi našimi národy je pro Astrachaňce rozvoj efektivních,
partnerských a vzájemně výhodných ekonomických vztahů s českým byznysem
obzvlášť zajímavé. Zejména, když k tomu existují možnosti.

Co může Astrachaňská oblast nabídnout českým podnikatelům?

Hlavní směry spolupráce, které mohou být zajímavé pro obě strany, je
výstavba nízkopodlažních domů a rodinných domů, zpracování
zemědělských surovin a investice do zemědělství, výměna zkušeností s
chovem vzácných ryb a dodávky astrachaňských rybích výrobků do České
republiky, spolupráce v oblasti loďařství a strojírenství, a také v
oblasti turismu.

Obzvlášť perspektivní oblastí spolupráce může být přilákání
potenciálních podnikatelských subjektů z České republiky do nedávno
vytvořené zvláštní ekonomické zóny průmyslovo-výrobního typu Lotos
ležící nedaleko Astrachaně.

Může ekonomická spolupráce mezi Ruskem a státy Evropské unie přivést k
zrušení protiruských sankcí?

Zrušení ekonomických sankcí není pro Rusko kardinální. Stav ruské
ekonomiky, která se uzdravila a stabilně roste, ukazuje, že iniciátoři
sankcí neuspěli se svým záměrem.

Avšak většina Rusů si přeje zrušení vzájemných omezení. V první
řadě proto, že je vnímají jako překážku pro rozvoj dialogu mezi národy,
překážku na cestě k upevnění mezinárodní bezpečnosti.

Proto aktivní rozšíření humanitární a ekonomické spolupráce,
zintenzivnění kontaktů mezi lidmi, podnikateli našich zemí upevní důvěru
a umožní se navzájem lépe pochopit. A právě to nám pomůže zbavit se
nesmyslných sankcí a omezení.

Názor autora se nemusí shodovat s názorem redakce

Choices:
- ne
- ano


Question:
Muslimové přijdou. Bojím se, že Češi se nezmůžou na odpor a jako národ
skončí, promluvil generál. A popsal zážitky s Havlem, Zemanem a Tvrdíkem

„Prezident mě zavedl do své kanceláře a já mu začal ukazovat svoje
podklady, z nichž vyplývala moje zpráva. Spatřil jsem v jeho očích údiv a
respekt. ‚Chcete mi říct, pane generále, že máte opravdu veškeré ty
kontakty a možnosti, které mi tady dokládáte?‘ řekl se svým typickým
lehkým ráčkováním. Nejspíš si myslel, že něco takového je možné v
Londýně nebo v Tel Avivu. Nikoliv v Praze,“ popisuje Andor Šándor ve své
nové knize schůzku s Václavem Havlem jen pár hodin poté, co do newyorských
Dvojčat narazila letadla teroristů.

„Čeká nás pohroma?“ není, jak by se na první pohled mohlo zdát, nový
název publikace ekologického fanatika, ale životní příběh generála
tajné služby, jenž sice začínal jako velitel pěší roty, ale brzy se z
něj stal vojenský diplomat v Londýně a nakonec působil i jako šéf celé
vojenské rozvědky. Po propuštění z Vojenské zpravodajské služby se stal
poradcem a analytikem v oblasti bezpečnosti a je považován za předního
bezpečnostního komentátora v tisku, rozhlase a televizi. Andor Šándor,
generál v záloze, totiž napsal knihu a ParlamentníListy.cz se do ní
začetly.

„Brzy se pak začaly rodit konspirační teorie. Že nesli vinu teroristé z
al-Káidy? Nevěřte tomu! Letadla unesli sebevrahové ve službách spiklenců
z USA, aby se pak americká pomsta snesla na země islámu! Se stejným cílem
mohl ten útok provést izraelský Mossad... Druhý boeing, nalétávající do
věží, neměl okna. Nebyl to tedy unesený civilní stroj! A existuje o tom
filmový dokument... Tak takovéhle teorie jsou přitažlivé, nahánějí
hrůzu a budí pochybnosti. Napadají establishment a z figur na politické
šachovnici vytvářejí zloduchy a škůdce. Takové teorie jsou svým
způsobem sexy. Někdy si je docela rád přečtu, ale příliš jim nevěřím,"
popisuje Šándor ve své knize pamětí hysterii, která vznikla v hlavách
těch, co si nebyli ochotni přiznat, že se opravdu 11. září 2001 v New
Yorku odehrálo cosi výjimečného připomínající inferno.

Ve filmech šéf rozvědky krmí rybičky a vymýšlí plány pro agenty 007

Mnozí lidé totiž podle Šándora radši věří pohádkám a z filmů mohou
mít představu, že šéf rozvědky postává v pološeré místnosti, kde
zalévá orchideje, anebo krmí rybky v akváriu. A v takových chvílích pak
vymýšlí strategické plány o tom, jak srazit protivníka na kolena a kam
vyslat agenty s povolením zabíjet.

„Realita je však jiná,“ vysvětluje v knížce generál s tím, že jeho
pracovna ředitele rozvědky byla úhledná, byl v ní světlehnědý nábytek a
nebylo tam ani přítmí, natož rybičky a už vůbec ne orchideje.

„Když jsem v květnu 2001 postoupil ve zpravodajské službě na místo
šéfa, dal jsem si do vitríny velkou fotku letadlovky. Byla americká a
obrovská – USS John Fitzgerald Kennedy. A řekl jsem svým přímým
podřízeným: Taková loď stojí pět až sedm miliard dolarů. Bez letadel!
Velí ji kapitán, což je vlastně ekvivalent plukovníka. Na té lodi bývá i
admirál, šéf celé flotily, jenže ten tomu kapitánovi do ničeho nezasahuje.
A to jste přece vy – kapitáni, tedy plukovníci. Takže si máte vzít na
sebe víc povinností,“ píše Šándor a o kousek dál se svěřuje s tím,
jak brzy coby „úředník“ poznal, jak se lidé ve státních institucích
převelice bojí: „Mají strach z odpovědnosti, z toho, že by něco
podepsali nebo o něčem rozhodli. Protože když se z něčeho urodí malér,
pak nemusí mít následky jen profesní, ale také trestněprávní. A soudce
není s to pochopit, že můžete mít pod sebou tři čtyři stupně vedení a
že není ve vašich silách zkoumat, zda to, co je podle vašich lidí v
pořádku, bude skutečně bez vady.“

On sám se ale naštěstí nemusel nikdy soudci-úředníkovi zpovídat z toho,
proč ve své funkci rozhodl tak, jak rozhodl.

Nikdo v USA neuměl informace spojit do logického celku

„Po krutém pádu Dvojčat v New Yorku a po souběžně vedeném útoku
teroristů na Pentagon nám Američané byli vděčni za každou informaci,
kterou jsme jim dali. Nic nám sice v prvních dvou měsících neřekli, jen
přicházeli s nějakými požadavky. Žádný tlak jsem ale z jejich strany
necítil. Spíš byla znát řevnivost mezi jejich tajnými službami, kterých
tehdy měli čtrnáct a potom si ještě zřídili další dvě... Někde
vládne filozofie, že bývá lepší, když spolu v jednom státě tajné
služby spolupracují, jinde zase soudí, že by každá z nich měla jet po
vlastní parketě. V Americe zastávali ten druhý přístup a vztyčili si ze
zákona bariéru i mezi CIA a FBI...,“ naznačuje Šándor v pasážích
věnovaných útoku na budovy Světového obchodního centra možnou příčinu
toho, proč americké tajné služby nebyly schopny plánovaný útok muslimů
dopředu odhalit, přestože jakési informace o jejich plánech měli.

„Jak to, že na ně v USA nepřišli? No... Nepřišli. V informacích, které
jejich tajným službám proudily masivně a bez ustání, se sice daly najít
náznaky, že k něčemu takovému dojde, ale byl tady jeden základní problém.
Informací je vždycky mnohonásobně víc než lidí, kteří je dovedou
správně vyložit, zhodnotit, spojit do logického celku a pochopit, co se
chystá. Ti, kteří to uměji, jsou v tajné službě mistři. Jenomže jich
nikdy není mnoho. Další věcí je, že když s aparátem rozvědky víte, co
máte hledat, tak to nakonec najdete. Tenkrát ale nikdo netušil, že se
unesená letadla mají použít jako bomby,“ vysvětluje Šándor.

Podle jeho slov se hned druhý den po útoku v New Yorku konal u nás brífink
na sále rozvědky v Dejvicích. Pár hodin poté zašel Šándor spolu s
dalšími dvěma šéfy tajných služeb – ÚZSI a BIS – i za prezidentem
Havlem.

„Havel poslouchal naše zprávy, přikyvoval, občas se na něco zeptal. Když
jsme skončili, řekl jsem: ‚Pane prezidente, když dovolíte, chtěl bych
vám něco ukázat.‘ Nechtěl jsem tehdy svá zjištění ukazovat ostatním.
Ve zpravodajské branži to tak chodí... Prezident mě zavedl do své
kanceláře a já mu začal ukazovat svoje podklady, z nichž vyplývala moje
zpráva. Spatřil jsem v jeho očích údiv a respekt: ‚Chcete mi říct, pane
generále, že máte opravdu veškeré ty kontakty a možnosti, které mi tady
dokládáte?‘ řekl se svým typickým lehkým ráčkováním. Nejspíš si
myslel, že něco takového je možné v Londýně nebo v Tel Avivu. Nikoliv v
Praze,“ popisuje Šándor schůzku s Havlem mezi čtyřma očima, kde mu
sdělil, co a jak by případně hrozilo našemu státu a dalším okolním
státům s tím, že jsou zdroje jeho rozvědky spolehlivé.

Tvrdík? Patřil k těm mladým a sebejistým...

V knížce se ale někdejší šéf vojenské tajné služby překvapivě
obouvá i do někdejšího českého ministra Jaroslava Tvrdíka. Právě on
totiž byl v době teroristických útoků na Dvojčata šéfem ministerstva
obrany. Zrnko prachu ale generál v záloze objevil i u tehdejšího předsedy
vlády Miloše Zemana.

„Pětadvacátého července mě ministr Jaroslav Tvrdík odvolal z funkce.
Přišlo to jako blesk z modrého nebe a bylo to v absurdním rozporu se
zákonem o službě vojáka z povolání, jenž říká, že pokud vás
nadřízený nechce už déle ve služebním poměru, musí vám to sdělit s
půlročním předstihem. Tady byl předstih jen pětidenní... Nezapomenu nikdy
na Tvrdíkovy oči za skly brýlí a na jeho ústa pod nevýrazným knírkem,
jak formulují slova: ‚Pane generále, vedl jste službu dobře, ale byl jste
nepopulární.‘ ‚Pane ministře, já jsem svou funkci nevykonával proto,
abych byl populární, ale aby ta služba pracovala dobře‘.“

„Bylo mu třiatřicet, patřil k mladým a sebejistým, jakých se u nás
tehdy dalo najít hodně,“ uzavírá Šándor soud nad Tvrdíkem.

Co se týče Zemana, tak ten se prý ve své knize přiznal k tomu, že nečte
zprávy tajných služeb. Údajně si zprávy z kuchyně BIS vždycky jen
proletěl a vyhodil je pak do koše, podobně jako to v Německu dělávali
kancléř Helmut Kohl a jeho ministr zahraničí Genscher. „Měl jsem ovšem
svého času možnost mluvit na to téma s Milošem Zemanem a slyšel jsem z
jeho úst, že zprávy od nás, tedy od vojáků, četl pozorně a rád,“
vysvětluje nakonec Šándor.

Ve svých pamětech se naopak svěřil s tím, že měl rád jako premiéra
Mirka Topolánka, jemuž dělal svého času poradce v bezpečnostních
otázkách.

„Dělalo se mi s ním dobře a myslím, že kromě zbytečných úletů,
vyplývajících z jeho lehce rozevláté povahy, bych ho za nic nekritizoval...
Nechci mu v žádném případě lichotit, ale musím uznat, že byl korektní a
nikdy nechtěl, abych mu dík nějakým svým kontaktům zjistil něco ze
zákulisí. Nikdy mi nedal, jak se říká, vizitku neboli náznak, že právě
tohle je zájmová osoba. To jiní politici občas ano...“

Muslimský příliv změní poměry v Evropě...

Ani imigrační krize neušla peru generála v záloze. „Někdy se tvrdí:
Není tu otázka, zda v Praze zaútočí teroristé, je tady jen otazník nad
tím, kdy zaútočí. Myslím, že jsem byl jeden z prvních, kdo něco
takového řekl...“

„Bojím se, že dojde-li jednou na lámání chleba, na žádný odpor se
nezmůžeme. Nebudeme mít sílu, nikdo se o nic nepostará. Muslimský příliv
změní poměry v Evropě a nakonec tu v jejím středu bude přirozená oběť.
Někdo si pro ni přijde a Češi si znovu budou říkat: ‚ ... to jsou jen
vojáci. Přijeli v hranatých železných maringotkách. Se slzou na víčku
hledíme na sebe...‘ Kdyby měli Češi zažít ještě jednou svůj Mnichov
– potupnou porážku bez odporu, pak je s nimi ámen. Český národ se potom
už nikdy nezotaví a zbude mu jen rozklad v horizontu několika generací.
Znamená to, že nás čeká pohroma? Byl bych strašně rád, kdyby to všechno
dopadlo jinak,“ zakončuje celé své dílo Andor Šándor.

Kniha "Čeká nás pohroma? Životní příběh generála tajné služby" vyšla
v těchto dnech a na pulty knihkupectví ji dodalo nakladatelství Daranus.
Koupit ji můžete ZDE

Choices:
- ne
- ano


Question:
Příběh Savčenkové. Kalousek a česká média o ní raději mlčí, tak ho
přiblížil bývalý velvyslanec Bašta

Mluvčí prezidenta Zemana Jiří Ovčáček sdělil, že někdejší
ukrajinská pilotka Nadija Savčenko, která byla na návštěvě v České
republice, je podezřelá z přípravy pokusu o státní převrat. Ovčáček v
této souvislosti zdůrazňuje, že Savčenko v Česku vítali Miroslav Kalousek
a další politici TOP 09. Podle Ovčáčka má teď TOP 09 kvůli Savčenko
problém. Někdejší velvyslanec v Rusku a na Ukrajině předložil v
komentáři pro První zprávy.cz svůj vlastní pohled na příběh pilotky a
poslankyně Savčenko.

Nadija Savčenko před čtyřmi lety poutala pozornost celého světa. V roce
2014 v bojích na východě Ukrajiny proti separatistům padla do rukou Rusů.
Dlouho se snažila dostat na svobodu nebo odejít z ruského vězení i jinou
cestou. Dlouhou dobu dokonce držela hladovku a byla odhodlána raději zemřít,
než aby Rusům sloužila jako exemplární příklad potrestané ukrajinské
příslušnice armády. Tehdy stálo světové veřejné mínění na její
straně a mnozí lidé apelovali na ruský soud a prezidenta Vladimira Putina,
aby Savčenko nechal jít.

Po pár měsících byla skutečně propuštěna a jako hrdinka navštívila
řadu zemí. Ve shodě s Jiřím Ovčáčkem Bašta připomněl, že v České
republice ji vítali poslanci TOP 09.

„Doma se však Nadija Savčenko brzy začala velmi kriticky vyjadřovat k
politice prezidenta Porošenka (který se nejvíce zasloužil o její
vysvobození), angažovala se ve výměně zajatců a vězňů mezi
povstaleckými republikami v Donbasu a Kyjevem. Při těchto aktivitách
spolupracovala s generálem Vladimirem Rubanem, jenž za tuto poněkud
ošemetnou oblast vztahů oficiálně odpovídal. Brzy se shodli na tom, že
jediná cesta, jak zachránit Ukrajinu, je ozbrojený převrat, který svrhne
současnou oligarchickou vládu,“ napsal Bašta.

V jednu chvíli byli do údajné přípravy převratu zapojeni někteří
ukrajinští vojáci, kteří se Savčenkovou na oko souhlasili, ale brzy plány
oznámili ukrajinské tajné službě a ta začala Savčenko sledovat.
Nasbírala prý dost usvědčujícího materiálu.

„Potřebnou výzbroj spiklenci postupně přiváželi z Doněcka. Před dvěma
týdny tajná služba zatkla Vladimira Rubana, právě když vezl z východní
Ukrajiny velkou dodávku zbraní a munice. Nadija Savčenko trochu zpanikařila
a začala do médií sdělovat tajemství typu, ‚kdo organizoval střelbu do
demonstrantů na Majdanu, či proč vyletěly do povětří sklady munice‘.
Bylo jí to málo platné,“ pokračoval Bašta.

Když se blížil k závěru popisu svého vnímání dění na Ukrajině,
konstatoval, že Savčenko byla zatčena, na což prý reagovala vyhlášením
hladovky. Opakování již známého scénáře dovedlo Baštu až k myšlence,
že na Ukrajině nebude klid. Trvá prý nebezpečí, že v ukrajinských
ulicích znovu poteče krev.

Choices:
- ne
- ano


Question:
VIDEO: Ozbrojenci zachyceni, jak opouštějí IS kvůli krutému zacházení ze
strany vedení

Na síti se objevilo video, na kterém, jak se předpokládá, ozbrojenci
Islámského státu přebíhají na stranu nepřátelské skupiny, informuje
televizní kanál RT.

Televiznímu kanálu se nepodařilo potvrdit pravost nahrávky, ovšem
ozbrojenec, který odpovídá na otázky, ukazuje na kameru průkaz totožnosti
člena Islámského státu. Současně je možné vidět, jak v pozadí jdou
desítky lidí. Expert na národní bezpečnost Ryan Moro si myslí, že tlak na
Islámský stát vede k rozporům mezi teroristy.

„Už asi rok přicházejí pravidelně informace o tom, že lidé opouštějí
řady Islámského státu, takže to vůbec není nový jev. Bojovníci, kteří
opustili organizaci, říkají, že se k nim teroristé chovali špatně,
označovali je za falešné a nedůvěřovali jim. To znamená, že organizace
je uchvácena strachem a paranoiou, díky čemuž se její členové obrací
jeden proti druhému. To není mezi teroristickými organizacemi výjimka.
Ozbrojenci začínají podezírat okolí ze špionáže, z přípravy
přeběhnutí na stranu protivníka. To hovoří o tom, že členové organizace
Islámský stát cítí tlak, proto daná tendence nese kladný charakter,"
řekl Moro RT.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Novým hejtmanem Plzeňského kraje je Josef Bernard z ČSSD

Pátým hejtmanem Plzeňského kraje se dnes stal jednapadesátiletý Josef
Bernard z ČSSD. Bývalého generálního ředitele plzeňské firmy Škoda
Transportation, lídra ČSSD v krajských volbách, na ustavujícím zasedání
volilo ve veřejném hlasování 23 z 45 zastupitelů vzešlých z říjnových
voleb. V čele kraje Bernard střídá čtyřiašedesátiletého stranického
kolegu Václava Šlajse, který už nekandidoval.

Bernardovo zvolení umožnilo vytvoření koalice čtyř stran, které dohromady
disponují těsnou nadpoloviční většinou v zastupitelstvu. Hnutí ANO,
které volby v kraji vyhrálo, skončilo v opozici.

Na koalici bez vítěze voleb se už třetí den po volbách dohodla ČSSD, ODS,
Koalice pro Plzeňský kraj (KDU-ČSL, Strana zelených a Nestraníci) a
Starostové a patrioti (s podporou Svobodných a Soukromníků).

Choices:
- ne
- ano


Question:
MO RF: Ruské VKS už 29 dní nebombardují Aleppo

Letadla ruských VKS už 29 dní nebombardují město Aleppo v Sýrii,
prohlásil oficiální mluvčí ruského ministerstva obrany, generálmajor Igor
Konašenkov.

„Chtěl bych zdůraznit, že letadla ruských VKS už 29 dní nebombardují
město Aleppo," řekl Konašenkov.

Kromě toho oznámil, že během posledních dnů obsadila syrská vládní
vojska, která přešla do protiofenzívy na jihozápadním směru, čtvrť
Benjamin.

„Na západním okraji města byly zcela osvobozeny čtvrti v obvodu 1070 a
okolí Asadovy akademie. Ozbrojenci přišli definitivně o možnost proniknout
do Aleppa z jihozápadu. Na severu města vládní vojska značně postoupila
směrem k čtvrtím Tyrabl al-Halek a Haji Šajban-Paša, v současné době se
pod jejich kontrolou nachází jejich značná část," zdůraznil oficiální
mluvčí ruského vojenského resortu.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Putin vyzval nedělat konspirační teorii ze zákazu meldonia

Prezident RF Vladimir Putin vyzval sportovní úředníky, aby nepolitizovali
situaci s meldoniem, kvůli němuž byla velkému množství ruských sportovců
zakázaná účast v soutěžích.

„Za prvé, není třeba nic politizovat a dělat z toho nějakou konspirační
teorii. Je třeba systematicky a včasně reagovat na přijímaná rozhodnutí,
mj. i na úrovni mezinárodních organizací. A kdybyste neměli údaje o tom,
jak rychle se vyvádí tento příspěvek z lidského organismu, bylo by třeba
vykonat potřebnou práci, navázat kontakt s kolegy a s nimi to všechno
zavčas projednat, a nemluvit o tom, co bylo uděláno korektně, a co
nekorektně, když už je pozdě", řekl Putin.

Od 1. ledna 2016 byl zařazen příspěvek meldonium na seznam zakázaných
látek. Poté byly hlášeny četné kladné dopingové testy u celé řady
ruských sportovců. Jsou mezi nimi tenistka Marie Šarapovová, olympijská
mistryně v krasobruslení Jekatěrina Bobrovová, a olympijský mistr v short
tracku Semjon Jelistratov.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Vyjdi ven! Čeští studenti po celé republice vyhlašují výstražní stávku
(VIDEO, FOTO)

Studenti z různých vysokých a středních škol ve čtvrtek v poledne
vyhlašují výstražní stávku pod názvem „Vyjdi ven“ na obranu
společenských a ústavních zvyklostí a hodnost v České republice.

Tím, že vyjdou před školní budovy, studenti chtějí ukázat vládě, že
nejsou lhostejní k osudu země a že jím vadí přístup politiků k ústavě.

Studenti rovněž chtějí, aby vláda v demisi nekonala zásadní a
personální kroky, nevytvářela nové ústavní pořádky a také, aby proti
nedodržování ústavních zvyklostí důrazně vystoupil Senát.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Řinčení zbraněmi

Organizátoři leteckého salonu v Británii zakázali Rusku vystavovat svou
vojenskou techniku.

„Ruská technika — jak vojenská, tak i civilní, vždy vyvolávala velký
zájem. Je to (zákaz účasti na výstavě — pozn.red.) ztráta možnosti
nejen pro naše podniky realizovat svou produkci, ale i pro západní podniky ji
koupit. Víme, že nejbližší partneři USA (mám na mysli Turecko, Saúdskou
Arábii), kteří desítky let kupovali zbraně především od Států, dnes
začali uzavírat smlouvy s našimi společnostmi," řekl místopředseda
výboru Státní dumy pro mezinárodní záležitosti Alexej Čepa v rozhovoru s
RT.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Šest způsobů jak vypadat chytřeji

Šest rad pro ty, kdo chce vypadat chytřeji. Mezi nimi: buďte skromnější a
choďte spát později. List The Independent zveřejnil metodický seznam, jak
vypadat chytřeji. Jak říkají Angličané, „fake it till you make it.“

Choďte spát později

Výzkum z roku 2009 ukázal, že chytří lidé mají sklon chodit spát
později. Satoshi Kanazawa a Kaja Perinaová analyzovali spánek 20 745
Američanů a zjistili, že lidé s nízkým intelektem chodí spát průměrně
v 23:41, zatímco velmi inteligentní osoby si jdou lehnout až v 0:29.

Buďte skromní

Udržujte oční kontakt

Sundejte si sluneční brýle a odtrhněte se od svého telefonu. Ten, kdo se
dívá na druhou osobu během konverzace, se považuje za inteligentnějšího.
Profesorka psychologie z Univerzity Loyola Marymount Nora Murphyová zjistila,
že účastnici experimentu, kteří sledovali nahrané rozhovory, označili
osoby, jež se dívaly do očí posluchačům, za chytřejší.

Vyvarujte se dlouhých slov

Podle jednoho výzkumu používání dlouhých slov vás nikam nepřivede.
Vědci prozkoumali řadu různých typů rukopisů včetně eseje a zjistili,
že ničím neopodstatněnou složitost slovních spojení si čtenáři
příliš necenní. Takového autora nepovažují za příliš inteligentního.

Nepijte alkohol

Oblékejte se skromně

Být skromně oblečen se hodí ze dvou důvodů. Za prvé, v pracovním obleku
vypadáte chytřeji než ostatní. Za druhé, to, jak se cítíte ve vašem
oblečení, má skutečně vliv na vaši práci. Vědci z USA zjistili, že
laboratorní plášť budí v lidech pocit pozornosti a opatrnosti, a potvrdili,
že plášť doopravdy zvyšuje pozornost těch, kdo v něm pracuje.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Putin řekl, co může v zemi zlepšit kulturu řízení automobilů

Většina nehod na silnicích se stane v důsledku agresivního stylu řízení
některých řidičů a jejich chybějícímu respektu k ostatním
účastníkům silničního provozu. Zkušenost ukazuje, řekl prezident, že v
boji s tím pomáhá zpřísňování trestů za porušení dopravních
předpisů.

Dosáhnout lepší kultury řízení ve společnosti je nezbytné spolu se
zpřísněním trestů za porušení dopravních předpisů, řekl prezident
Ruska Vladimir Putin na zasedání Rady státu pro bezpečnost silničního
provozu.

Podle jeho slov se většina tragédií na silnicích odehraje vinou řidičů
kvůli jejich agresivnímu stylu řízení a nepřítomnosti respektu k
ostatním účastníkům silničního provozu.

Prezident také řekl, že to bylo právě zpřísnění trestů, co pomohlo
řešit problémy s bezpečnostními pásy a co pomohlo přinutit řidiče
dávat do interiérů vozů dětské sedačky.

„Jako výsledek těchto a dalších opatření se počet úmrtí na silnicích
a v obcích snížil na polovinu. I tak ale zůstává počet úmrtí
bezdůvodně příliš vysoký," dodal.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Saúdská strategie v Jemenu utrpěla naprostý kolaps. Zřejmě to povede k
dramatickým změnám v celém regionu

Původně vyšlo v Katehon,

Síly Houthiů si v neděli v noci zpětně dobyly region Al-Kabeen v provincii
Lahij. Útokem jemenských sil byly zabity a zraněny tucty saúdských vojáků.
Mezitím Jemenská armáda s lidovými silami značně postoupila v provincii
Marib, během čehož zabila vysoký počet saúdských vojáků a mnoho
dalších zranila.

Saúdská strategie v Jemenu utrpěla naprostý kolaps. Zatímco saúdské síly
poráží četní nepřátelé, rebelové Houthiů směřují k okupaci
jižních provincií samotné Saúdské Arábie.

Strategická důležitost Jemenu

Jemen je geopoliticky velmi významnou zemí. Leží v jihozápadní části
Arabského poloostrova a střeží úžinu Bab al-Mandab. Z hlediska geopolitiky,
vojenství a politiky je to tedy významná země. Průmyslové země Západní
Evropy závisí na ropě z Perského zálivu a nejkratší trasa pro tankery je
přes průliv Bab al-Mandab, Rudé Moře a Suezský kanál. Tento průliv je
tedy důležitý jak pro Evropu, tak pro země Zálivu stejně jako pro Írán,
který se teď po zrušení sankcí snaží o obnovu svých dodávek ropy
Evropě.

Tato námořní trasa je rovněž důležitá i pro Čínu, která ji chce
začlenit do svého projektu Námořní Hedvábné stezky. Loni vyjednala Čína
s Džibuti zřízení vojenské základny v průlivu Bab al-Mandab z africké
strany.

O úžinu Bab al-Mandab jako o vstup do Rudého moře se vzhledem ke svým
zájmům v Rudém moři značně zajímá i Izrael. Ze strategického hlediska,
ať Jemen kontroluje jakákoliv moc, tak ta kontroluje i přístup do tohoto
průlivu a námořní trasu z Indického oceánu do Středomoří.

Jemen během Studené války představoval bitevní pole mezi Tellukratickými a
Thalassokratickým mocnostmi. Mohutné kontinentální mocnosti Sovětskému
svazu se podařilo uchvátit kontrolu nad Jižním Jemenem, bývalou britskou
kolonií, kdy získali kontrolu nad přístavem Aden a úžinou Bab al-Mandab.
Po kolapsu Sovětského svazu připadl sjednocený Jemen pod vliv Saúdů.

Šiítský hřeben na Arabském poloostrově

Severní část Jemenu obývají muslimové Zaydi Shi’a, kteří byli vždy
pod vlivem svých souvěrců z Íránu.

Na počátku 20. století na území Severního Jemenu zřídila vlastní
království sekta umírněných šiítů Mutawakkilite vedená náboženským
vůdcem Zaidayyihem. Tato síla rovněž vždy zaručovala íránské zájmy a
během někdejší občanské války v letech 1962-1970 ji Írán podporoval.
Přes rozdíl v íránském režimu (v minulosti monarchie, v současnosti
islámská republika), měl Írán v Jemenu vždy ty samé spojence a projevoval
ty samé zájmy a tu samou geopolitickou strategii. Důležité je i to, že
saúdský region Najran, který hraničí s Jemenem, obývají šíitští
Sulaimani Ismailiové, kteří mají etnicky blízko k obyvatelům Severního
Jemenu a které wahhábitský režim tohoto království utlačuje. 10%
saúdského obyvatelstva jsou šíitští muslimové. Ti obývají tu část
země, která je blízko k Perskému zálivu, a tam leží i hlavní ropná
ložiska. Írán by podporou utlačovaného šíitského obyvatelstva
případně tedy mohl zničit svého úhlavního nepřítele na Středním
východě. V reakci na to chce Saúdská Arábie především vymýtit vládu
Houthiů v Jemenu a spolu s tím terorizovat své vlastní šiítské
obyvatelstvo (např. popravou prominentního šíitského šejka Nimr al-Nimra).

Níže mapa náboženského rozložení Arabského poloostrova

Jemenská válka

Jemen od vyhnání presidenta Hadiho z hlavního města v lednu 2015 a útěku
do exilu zůstává roztříštěný. Země je rozdělená mezi dočasnou vládu
vedenou Houthii (šíitskými rebely podporovanými Íránem) a zbytky
bývalého režimu, stejně jako AQAP (al-Kaiíd Arabského poloostrova) a
separatistickým hnutím na jihu; přičemž nikdo není schopen kontrolovat
celou zemi. V březnu 2015 iniciovala Saúdská Arábie do této země vojenskou
intervenci.

Zatímco Houthii vedená vláda podporovaná vojsky loajálními k bývalému
presidentovi Salehovi (předchůdci Hadiho, který byl svržen Arabským jarem v
Jemenu) dominuje Severnímu Jemenu, tak síly jejich protivníků, k nimž
patří vojska wahhábiské invaze, ISIS, Al Kaiída Arabského poloostrova a
separatistické Jižanské hnutí bojují o Jižní Jemen.

K Saúdy vedené koalici patří Spojené arabské emiráty, Kuvajt, Katar,
Bahrajn, Jordánsko, Maroko, Súdán, Egypt a Pákistán. Spojené státy
oznámily, že jim pomáhají se zpravodajstvím, s výběrem cílů a s
logistikou.

Kontextová reklama Sklik

Saúdská porážka v Jemenu

Saúdská Arábie nemůže v Jemenu zvítězit. Úsilí Saúdy vedené koalice
nepřineslo žádný skutečný úspěch. Tato válka odhalila vojenskou a
strategickou impotenci saúdského velení a vedení.

Toto království není schopno porazit svého hlavního nepřítele – vládu
vedenou Houthii. Houthiové kontrolují jemenské hlavní město Sana a
většinu bývalého Severního Jemenu.

Saúdská zástupná armáda Al-Kaiída Arabského poloostrova jedná daleko
nezávisleji. Ta přebírá více a více měst před tím kontrolovaných
Hadiho vládou podporovanou Rijádem.

Spolu s tím Jižanští separatisté z bývalé PDRY odtrhli celý region
Hadhramaut.

Úspěch Houthiů

Ani jediný ze saúdských strategických cílů nebyl splněn. Jak velitelé
Salehu, tak Houthiů jsou naživu a kontrolují značné části Jemenu a
pohybují se volně po zemi. Rebelové Houthiů používali proti intervenčním
silám taktických balistických raket včetně SCUD, Točka a Qaher-1, kdy
zasahovali i základny na saúdském území a koalici ničili lodi. Zasaženo
bylo letiště Jizan, ropná zařízení Aramco a vojenská základna Faisal.

Podle nezávislých zdrojů v Jemenu podpora pro hnutí Houthiů jen roste.
Podařilo se jim prezentovat se jako jedinou nezávislou sílu, která vzdoruje
saúdské agresi a brání principy tradičního islámu bez jeho zkažení
wahhábitskými perverznostmi. V říjnu 2015 vyzývali prominentní vůdce
kmenů, intelektuály a náboženské vůdce ze všech části Jemenu, aby
podepsali „kmenovou chartu cti“ k odražení saúdské agrese.

Válka na saúdské půdě

Rebelové Houthiů s podporou místních kmenů odtrhávajících se od
Saúdské Arábie teď útočí v provincii Najran a vpadli i do Jizan, kde
zabrali další saúdskou vojenskou základnu. Síly vlády Houthiů a armády
bývalého presidenta Saleha neustále útočí na okraje hlavního města této
provincie.

Tato ofenziva je vedena přísně v souladu s vnímáním Houthijských (Zaydských)
imámů, kteří vždy Ismaili Najran a Jizan považovali za součásti velkého
Jemenu.

Saúdská armáda v zoufalé snaze zastavit jemenskou ofenzivu používá
klastrové pumy i proti vlastnímu obyvatelstvu. Saúdská Arábie se se svými
spojenci snaží situaci zachránit pomocí žoldnéřů z celého světa
včetně Latinské Ameriky (konkrétně z Kolumbie) a z US. Silám Houthiů se
už podařilo řadu velitelů těchto žoldnéřů zabít. Tato strategie ve
skutečnosti ukazuje na porážku Saúdy vedených sil a lze ji snadno dát
dohromady i se situací nízkých cen ropy, jelikož výnosy z ropy nestačí.

Předpověď

Předpovídá se, že Saúdská Arábie tuto válku prohraje. Slepá ulička, do
jaké se Jemenská válka dostala, by mohla být i počátkem kolapsu samotného
tohoto království. To by pak mohlo vést k dramatickým změnám v celém
regionu.

Podle mluvčího Jemenské armády brigádního generála Sharaf Ghalib Luqmana
budou další útoky na saúdskoarabské provincie považovány za politická
rozhodnutí, nikoliv vojenská, a principiální rozhodnutí budou přijímána
v Teheránu a v Sanaa.

Zdroj: southfront.org

Choices:
- ne
- ano


Question:
„Potřebujeme Poirota“: ruské velvyslanectví komentovalo případ Skripala

Velvyslanectví Ruska v Londýně okomentovalo vyšetřování případu otravy
bývalého plukovníka GRU Sergeje Skripala a jeho dcery.

„Pokud neexistují důkazy, rozhodně potřebujeme Poirota v Salisbury!"
napsali pracovnici velvyslanectví na Twitteru.

In absence of evidence, we definitely need Poirot in Salisbury! pic.twitter.com/EHTlEQmcPp
— Russian Embassy, UK (@RussianEmbassy) 18. března 2018

Za zradu odsouzený bývalý plukovník GRU Sergej Skripal a jeho dcera byli
nalezeni 4. března v bezvědomí ve městě Salisbury. Podle britské vlády
byli otráveni nervovým plynem novičok, údajně vyráběným v Rusku.

Londýn tvrdí, že ruský stát je zapojen do otravy, ale stále ještě nejsou
žádné důkazy ve prospěch této verze. Britská premiérka Teresa Mayová

V reakci na to ruské ministerstvo zahraničí označilo za persony non grata 23
zaměstnanců britského velvyslanectví, odvolalo souhlas k otevření
generálního konzulátu v Petrohradě a také oznámilo ukončení britské
rady v souvislosti s nevyřešeným statusem.

Moskva kategoricky popírá své zapojení do otravy a obvinění označuje za
neodůvodněnou provokaci.

Choices:
- ne
- ano


Question:
V Brně si připomněli 75 let od transportu 1 000 Romů do Osvětimi. Dorazil i
Babiš

Muzeum romské kultury si dnes pietním aktem připomnělo 75 let od prvního
hromadného transportu více než 1 000 Romů do koncentračního tábora v
Osvětimi. Většina z nich už se nikdy nevrátila, řekla přítomným
ředitelka muzea Jana Horváthová. Piety se zúčastnil i premiér v demisi
Andrej Babiš (ANO), píše ČTK.

Transport se za Protektorátu Čechy a Morava uskutečnil 7. března 1943 z Brna.
„Za přispění protektorátních bezpečnostních složek byl nacisty
realizován první hromadný transport Romů do koncentračního tábora v
Osvětimi. Bylo do něj zařazeno tisíc romských mužů, žen a dětí z
Moravy, kteří byli odvezeni nákladními vagóny,“ uvedl historik muzea
Dušan Slačka.

Spolu s ředitelkou Horváthovou četl listinné výpovědi těch, kterých se
transport týkal. Poté následovalo položení kytic k pamětní desce.

Poté přišly na řadu proslovy. „Scházíme se tu proto, abychom si stále
připomínali, že nenávist mezi lidmi vede k utrpení a smrti. Tento akt
budiž mementem toho, že vyčleňování jakýchkoliv skupin kvůli jejich rase,
náboženství nebo přesvědčení je nepřijatelné. A ten, kdo takové
myšlenky zastává, nemůže být z principu demokrat,“ uvedl Babiš.
Vzpomněl také na Romy, kteří v koncentračním táboře povstali proti
nacistům.

Ministr Robert Pelikán (ANO) doplnil, že se společnost umí snadno
vypořádat se vzpomínkou na židovský holokaust. „Proč máme jako
společnost tak velký problém se stejnou mírou důstojnosti pro romský
holokaust, je dáno tím, že v naší společnosti je velmi mnoho protiromské
nálady. Já věřím, že se to změní. My jako vláda máme povinnost o to
usilovat,“ dodal Pelikán.

Za pozůstalé promluvil Jan Hauer, kterému zemřeli členové rodiny v
táboře v Letech na Písecku nebo v koncentračním táboře. Přivítal, že v
Letech zmizí vepřín, který byl v těsném sousedství areálu bývalého
koncentračního tábora pro Romy postaven po druhé světové válce. Promluvil
i předseda Židovské obce Brno Pavel Fried, který se ohradil proti
spekulacím ohledně toho, zda byl tábor v Letech koncentrační, nebo
pracovní.

Nepřímo tak mířil na vyjádření předsedy SPD Tomia Okamury, který v
lednu řekl, že tábor v Letech nebyl oplocený a byl v něm volný pohyb.
Později se omluvil za vyjádření, že tábor nebyl oplocený, uvedl však,
že ho většinou nikdo nehlídal a lidé v něm se mohli volně pohybovat.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Putin: V Rusku nelze dopustit takovou situaci s migranty jako v EU

Nelze dopustit, aby v Rusku vznikla situace s nezákonnou migrací, podobná té,
která je nyní v Evropské unii, řekl prezident RF Vladimir Putin.

„Velkou pozornost si zaslouží situace s nezákonnou migrací. To je
komplexní úkol a vyřešit ho v rámci svých pravomocí musí všechny
státní orgány", řekl Putin během vystoupení na zasedání MV.

Podle slov hlavy státu „je třeba jednat tak, aby lidé žili v normálních
podmínkách, pracovali tam, kde je přijímají do práce, aby dodržovali
zákony Ruské federace, tradice národů, mezi nimiž žijí".

„Tak, aby to nevytvářelo problémy na trhu práce u nás uvnitř Ruska, aby
to nevyvolávalo podráždění občanů Ruské federace. To je velmi jemná,
specifická, ale mimořádně důležitá práce, která je důležitá i v
ekonomické sféře, i ve sféře sociální stability", řekl Putin.

„Prosím, aby byla zajištěna úzká spolupráce všech zainteresovaných
struktur a operativní řešení otázek, spojených s odhalováním a mařením
přestupků v této sféře", uzavřel prezident.

Choices:
- ne
- ano


Question:
V případě potřeby je Rusko s to svou skupinu v Sýrii rozšířit - Putin

Bude-li to třeba, může Rusko svou skupinu v Sýrii za několik hodin
rozšířit, prohlásil ruský prezident Vladimir Putin.

„Když to bude třeba, může Rusko samozřejmě svou skupinu v regionu
rozšířit doslova za několik hodin do rozměrů, odpovídajících vzniklé
situaci, a uplatnit celý arzenál našich možností. Dělat to samozřejmě
nechceme, vojenská eskalace, to není naše volba, proto se spoléháme na
zdravý rozum všech stran, na oddanost jak vedení země, tak i členů opozice
mírovému procesu", řekl Putin.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Čurkin informoval o zisku Velké Británie z války v Jemenu

Velká Británie je jedním z největších dodavatelů zbraní zemím Perského
zálivu a má „dost dobré zisky“ z pokračující v Jemenu války.
Prohlásil to stálý zástupce RF při OSN Vitalij Čurkin. Je přesvědčen,
že se v souvislosti s tím nesmí Londýn zabývat v RB OSN jemenskými
problémy.

V souvislosti s tím se Čurkin obrátil na členy Rady s otázkou, „jak
může země, jež má zjevný finanční zájem na pokračování válečného
konfliktu, zabývat se jemenskými problémy v Radě bezpečnosti?" Velká
Británie totiž tradičně připravuje návrhy rezolucí nebo prohlášení RB
OSN pro Jemen.

Čurkin připomněl incident v Jemenu, kdy v důsledku leteckého útoku na
smuteční ceremonii 8. října zahynulo, podle zprávy OSN, více než 140
lidí a bylo zraněno přes 500. Povstalci obvinili z náletu arabskou koalici v
čele se Saúdskou Arábií, jež válčí na straně vlády. Koalice
prohlásila, že zahájí vyšetřování. Navržené Velkou Británií
prohlášení RB bylo, podle Čurkina, „nejen maximálně zobecněné, ale
naprosto slabé," protože v něm nebylo uvedeno, kdo zasadil úder, a
neobsahovalo výzvu k vyšetřování a potrestání viníků. V této podobě
Rusko rezoluci nepodpořilo.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Oslavný obraz Západu není rozšířen ani na Západě, to jen česká média...
Profesor Bělohradský na akci varoval před temnou budoucností

REPORTÁŽ Kolo dějin se začíná otáčet zpět. Můžeme očekávat ztrátu
našich sociálních jistot, zavedení trestu smrti či vzestup rasismu, pokud
se tomu nebudeme razantně bránit. I taková varování zazněla na besedě v
ostravském Knihcentru se známým filozofem, sociologem a vysokoškolským
pedagogem Václavem Bělohradským, který tam také představil svou novou
audioknížku s názvem Společnost nevolnosti. Profesor Bělohradský se na
akci především snažil přiblížit návštěvníkům své názory na to, co
dnes nejvíce ovlivňuje společnost, a také na špičkovou politiku ve
vyspělém světě.

V první části své besedy se univerzitní profesor zaměřil na mnohdy
zničující úniky informací, kterým se dá jen těžko zabránit. Tento
dnešní fenomén nazval globální vesnicí uniklých sdělení. V souvislosti
s tím připomněl dva nedávné případy sebevražd mladých žen, jejichž
kompromitující videa zveřejnili na internetu jejich bývalí partneři či
známí. „Ocitli jsme se ve světě uniklých informací, e-mailů a esemesek,
ze kterých nám média zprostředkovávají pohled na dnešní svět. Scéna a
její zákulisí byly tak smazány, což někdy může mít i pozitivní efekt.
Například když byly zveřejněny na WikiLeaks závažné dokumenty
týkající se americké zahraniční politiky (fakta o sledování německé
kancléřky Merkelové). Na druhou stranu vás dnes může každý velmi rychle
zničit, když si najme odborníky, kteří vám napíchnou mobil, e-maily a
dostanou se k vašim elektronickým údajům z různých databází. Proto dnes
elity, a zvláště politici, ztrácejí autoritu a tvář, jelikož se z jejich
soukromí dostává hodně informací na veřejnost,“ vysvětloval filozof
Bělohradský.

V této souvislosti pak připomněl známou kauzu, kdy se jednomu českému
ministrovi nechtělo na pohřeb Nelsona Mandely do Jihoafrické republiky. „Byla
to akce na 14 hodin s okamžitým návratem a zmíněný vládní činitel byl v
té době i dost vytížený, takže se chtěl z toho vykroutit. Tedy lidsky
pochopitelné, jakmile se to ale dostalo do médií, následoval morální
masakr. Vždyť většina z nás, když jsme v soukromí, mluvíme jiným,
uvolněnějším stylem, ale pokud takové diskuse uniknou u veřejně činných
osobností ven, tak se zneužijí a je z toho hned velký problém. Jak mohou
politici v takovém světě vlastně fungovat? V tom ‚toxickém‘ prostředí
se přece musí jejich autorita vždy rozpustit. A já tvrdím, že toto je
jedna z nejvýstižnějších charakteristik dnešní společnosti – ztráta
tváře, ztráta autority. Lidé navíc už dnes ničemu nevěří, za vším
vidí jen zištné úmysly a názory své politické reprezentace pak pokaždé
dementují,“ ještě doplnil.

Zvolení Trumpa byla vzpoura proti globalizaci

Krize tradičních politických stran v celém světě vznikají proto, jelikož
problémy, za kterých v minulosti vznikaly (sociální, náboženské,
národní), už ve velké míře pominuly, tvrdil v další části své besedy
profesor Bělohradský. Tradiční rozpory mezi státem a církvemi, městem a
venkovem, podnikateli a zaměstnanci jsou prý už v rozvinutých
euroatlantických společnostech víceméně smazány. „Protože ty tradiční
strany už neumějí na ty nové rozpory – problémy ve společnosti reagovat,
tak se dostávají k moci, a to i u nás, nová populistická hnutí. Na vzniku
nových střetů má samozřejmě svůj podíl i globalizace, kdy se různé
kultury pomocí moderních technologií dostávají co nejblíže k sobě, ale
jsou naprosto odlišné. Za vzpouru proti globalizaci můžeme určitě označit
zvolení Donalda Trumpa, který kupříkladu sliboval, že velkou část výroby
dostane z Číny zpět do USA, i když to v mnoha případech není ani možné.
Nedovedu si představit, že by tu dražší americkou ocel, která se dříve
produkovala především v Pennsylvánii, tam zase někdo začal kupovat. Jinak
zvolení Trumpa americkým prezidentem zásadně oslabí Evropskou unii. On ani
neodpověděl na gratulaci předsedy Evropské komise Junckera. To je
symbolické, chce totiž jednat jen s jednotlivými státy EU, což Unii
určitě ještě více ohrozí, i když už tak je nejslabší ve svých
dosavadních dějinách,“ konstatoval renomovaný filozof. A právě ve
Spojených státech, ale i v některých vyspělých západoevropských zemích,
jako je třeba Francie, nyní probíhá podle slov Bělohradského velká krize
autorit. U nás prý není ještě tak markantní a ani ji tolik neovlivňuje
zmíněný únik informací. „V Česku ten zásadní rozpor je trochu někde
jinde. Existuje mezi občanskou společností a politickým systémem.
Občanská společnost považuje politický systém za vetřelce, který chce
žít na její úkor, a politický systém považuje občanskou společnost za
bandu lidí, která strká nos do něčeho, čemu nerozumí. Reprezentantem
občanské společnosti byl Václav Havel a systému Václav Klaus. Ti dva se
neměli rádi a také dodnes ta averze mezi oběma tábory zůstala. A zatím z
toho nevidím žádné rozumné východisko,“ uvedl mezinárodně uznávaný
akademik.

V Západu nikdo nevidí zářného osvoboditele, to jen česká média

V následující diskusi se potom někteří z účastníků vyjádřili v tom
smyslu, že únik informací od politických elit nepovažují za zcela
negativní záležitost, protože zabraňuje vzdalování politiky a cílů
jejich lídrů od přání většinové společnosti. Další dotazy poté
směřovaly na vztahy s novým ekonomickým gigantem – s Čínou.
Návštěvníky zajímalo, zda se máme bleskurychlého hospodářského rozvoje
„asijského draka“ obávat, či ho naopak vítat. „To je otázka… Z
historie víme, že v deseti z patnácti případů došlo vždy k válce, když
se ve světě objevila nová supervelmoc. Na druhé straně mi moc nesedí
obviňování Pekingu z otrocké práce, a to i u dětí, když tu lacinou
výrobu tam přenesly právě nejvyspělejší státy světa. Německo má
například několikanásobně více investic v Číně, než tomu je naopak. A
vůbec chování bývalých evropských velmocí v Číně bylo v minulosti
často otřesné. Takže není vůbec pravda, že by ten třetí svět viděl v
Západu nějakého zářného osvoboditele. Ten oslavný obraz není ale
rozšířený ani na Západě, to ho jen s oblibou používají česká média,
a proto je někdy překážkou k pochopení věcí, které se dějí kolem nás,“
informoval profesor Bělohradský. Jeho odpověď na poslední otázku z publika,
jaký že očekává další vývoj ve světě po Brexitu a zvolení Trumpa,
nebyla pak překvapivě vůbec optimistická. Nejznámější český filozof
vyslovil své obavy o to, aby se náhodou kolo dějin nezačalo otáčet zpět.
To by pak podle něj znamenalo částečnou ztrátu svobody, kdy by lidé museli
znovu bojovat za své sociální jistoty, ve společnosti by dostaly zelenou
populismus a extremistické tendence a znovu by se zakořenily rasismus či
diskriminace vůči některým skupinám obyvatel.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Před padesáti lety byl zvolen prezidentem Ludvík Svoboda

Generál Ludvík Svoboda, kterého před 50 lety, 30. března 1968, zvolilo
Národní shromáždění prezidentem tehdejšího Československa, stál v
čele země do roku 1975, píše ČTK.

Hrdina obou světových válek měl být koncem 60. let autoritou, která
zaštítí obrodný proces v roce 1968, ale nakonec z Pražského hradu
odevzdaně přihlížel nástupu normalizační éry v Československu.

Svoboda se narodil 25. listopadu 1895 v Hroznatíně na Vysočině v
zemědělské rodině. Za první světové války se legionář Svoboda
zúčastnil bojů o sibiřskou magistrálu a s legiemi se vrátil do již
vzniklé Československé republiky v roce 1920. V armádě už zůstal.

V únoru 1948 během státního převratu podpořil komunistickou stranu

V roce 1938 Svoboda nesouhlasil s kapitulací Československa, zapojil se do
odbojové organizace Obrana národa a utekl do Polska k formující se
československé vojenské jednotce. Posléze požádal o azyl v Sovětském
svazu, kde se podílel na vzniku československé jednotky. Zúčastnil se bojů
u Sokolova, o Kyjev a následně i dukelské operace. Po válce se vrátil do
Prahy a stal se ministrem národní obrany.

V únoru 1948 během státního převratu podpořil komunistickou stranu a stal
se záhy jejím členem. Z pozice ministra přihlížel i justiční vraždě
svého spolubojovníka Heliodora Píky. V září 1951 byl zproštěn funkcí a
později byl obviněn z pokusu zneužít armádu proti poúnorové vládě. V
listopadu 1952 byl zatčen a z vazby byl propuštěn až po intervenci vysokých
sovětských míst. Byl předčasně penzionován a odešel z politického
života.

V březnu 1968 ve věku 72 let a čtyři měsíců převzal prezidentský úřad
po Antonínu Novotném. V srpnu 1968 po vpádu vojsk Varšavské smlouvy odmítl
jmenovat kolaborantskou dělnicko-rolnickou vládu a osobní přítomností v
Moskvě se přičinil o návrat internovaných politiků. V dubnu 1969 ale již
podporoval nástup Gustáva Husáka do vedení KSČ a v následujících letech
byl postupně zbavován reálného politického vlivu.

Od roku 1974 nemohl kvůli zdravotnímu stavu vykonávat prezidentský úřad.
Odmítl však abdikovat a v březnu 1975 jej na základě novelizace Ústavy (umožnila
dlouhodobě nemocného prezidenta odvolat) Federální shromáždění zbavilo
funkce. S manželkou Irenou měl dceru Zoe a syna Miroslava, který byl za
války zatčen gestapem a umučen v Mauthausenu. Svoboda zemřel 20. září
1979.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Mayová prohlásila, že chce vidět Moskvu silnou a „hrající podle pravidel“

Londýn chce mít produktivní vztahy s Moskvou, prohlásila premiérka Velké
Británie Theresa Mayová.

Ve svém každoročním projevu o zahraniční politice ostře kritizovala Rusko
a začala fakticky své vystoupení právě tímto tématem, pak ale
konstatovala, že nynější vztahy s Moskvou nejsou takové, jaké by Londýn
potřeboval.

„Nechceme návrat ke studené válce ani stálou konfrontaci. Musíme se
dávat pozor, chceme ale také spolupracovat, a právě proto ministr
zahraničí Velké Británie navštíví v nejbližších měsících Moskvu",
prozradila své plány Mayová.

Podle jejích slov pohlížejí mnozí na postsovětské Rusko s nadějí.
Dodala, že „silné a prosperující Rusko, které hraje podle pravidel, by
odpovídalo zájmům Velké Británie, Evropy a světa".

Mayová připomenula, že Rusko nese jako stálý člen Rady bezpečnosti OSN
odpovědnost za mezinárodní bezpečnost.

Mayová znovu obvinila Rusko z nezákonného připojení Krymu, z účasti v
konfliktu na Donbasu, z kybernetické špionáže a hackerských útoků, a
také ze zasahování do voleb v řadě zemí. „Víme, že to děláte, a
nedocílíte v tom úspěchu", dodala.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Na MZV označili opatření Google vůči RT a Sputnik za cenzuru

Rusko považuje záměr snížení televizní stanice RT a agentury Sputnik ve
vysílání zpráv na zdroji Google.News za cenzuru a porušení svobody slova,
oznámila na brífinku oficiální mluvčí MZV RF Maria Zacharovová.

Bývalý ředitel Google a dnes předseda představenstva mateřského holdingu
Alphabet Inc. Eric Schmidt dříve informoval o záměru vypracování
speciálních algoritmů, které sníží materiály RT a Sputnik ve
vyhledávání Google. Poznamenal, že se Google snaží zabránit šíření
informací z těchto zdrojů, nechce však zakazovat samotné weby. Následně v
Google RIA Novosti vysvětlili, že společnost nemá v plánu změny v
algoritmech vyhledávání zpravodajských informací RT a Sputnik a že Schmidt
měl na mysli dubnová opatření společnosti na zlepšení kvality
vyhledávání.

„Takové umělé ovlivňování vyhledávání nebo nové slovo „deranking",
které u nás podle mého nebude výjimečné, je jednoduše přímou cenzurou a
porušením základních principů svobody slova," řekla.

Choices:
- ne
- ano


Question:
NATO se stěhuje do nového sídla za miliardu eur

Severoatlantická aliance začíná stěhování do nového sídla, jehož cena
činí přibližně 1,2 miliardy eur. Budova se nachází nedaleko staré
rezidence NATO v Bruselu. V pondělí 19. března o tom informoval Deutsche
Welle.

Stěhování potrvá asi tři měsíce. Celkem má být přestěhováno až
čtyři tisíce zaměstnanců. V květnu 2017 se v této nové budově již
konaly akce v rámci summitu NATO. Nová administrativní budova se nachází na
území bývalého bruselského letiště. Výstavba trvala sedm let.

Původně se stěhování NATO plánovalo v roce 2017, bylo však odloženo
kvůli problémům se síťovou infrastrukturou, upřesňuje Deutsche Welle.

První sídlo Severoatlantické aliance bylo v roce 1949 zřízeno v Londýně,
pak se přemístilo nejdřív do pařížského Palais de Chaillot a v roce 1967
do Bruselu.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Zdroj na MZV RF: KLDR chce obnovit šestistranná jednání

KLDR projevila zájem o obnovení šestistranných jednání o jaderném
problému Korejského poloostrova, prohlásil v neděli zdroj na ruském
ministerstvu zahraničních věcí.

„KLDR si nyní přeje jednat s USA, zatím toho ale nemůže dosáhnout.
Každou zkoušku té či oné zbraně provádí KLDR po tom, co byla jednání
znovu zamítnuta, a přitom stupňuje vojenské manévry na hranici", řekl
zdroj na MZV RF.

Taková ukázka síly byla odpovědí na rozšiřování společných
americko-korejských vojenských cvičení s účastí 17 tisíc amerických
vojáků na jihu Korejského poloostrova. Během těchto cvičení se trénuje
především plán likvidace vedení KLDR v případě války, a také jejích
jaderných a raketových arzenálů.

Choices:
- ne
- ano


Question:
Putin odsoudil teroristické útoky v Bruselu, zaslal královi soustrastné
poselství

Prezident RF Vladimir Putin rozhodně odsoudil barbarské zločiny v Bruselu a
ujistil Belgičany o solidaritě s nimi v těchto těžkých hodinách,
prohlásil tiskový tajemník ruského prezidenta Dmitrij Peskov.

„Prezident Putin již zaslal soustrastné poselství belgickému králi
Filipovi v souvislosti se smrtí lidí v důsledku řady výbuchů v Bruselu.
Prezident rozhodně odsoudil tyto barbarské zločiny, tlumočil svoji soustrast
belgickému lidu a ujistil o naprosté solidaritě s Belgičany v těchto
těžkých hodinách," řekl Peskov novinářům.

Choices:
- ne
- ano