Vláda hledá cestu, jak zabavit lumpům nakradený majetek

Vláda na své pondělní schůzi projedná novelu trestního zákoníku, která
mimo jiné rozšiřuje možnost státu zabavit majetek nejen přímo odsouzeným
pachatelům některých trestných činů, ale za určitých podmínek i
dalším lidem. Úpravy vycházejí z evropské směrnice a ze zásady, že
zločin se nesmí vyplácet. Většina změn by měla nabýt účinnosti letos v
říjnu, vyplývá z materiálů na webu vlády. Zprávu přinesla ČTK.

Podle směrnice musejí členské státy EU přijmout opatření umožňující
úplné nebo částečné zabavení majetku odsouzeného pachatele, pokud má
soud za to, že majetek pochází z trestné činnosti – například jestliže
je hodnota majetku neúměrná zákonnému příjmu odsouzeného.

Ministerstvo spravedlnosti zvolilo variantu, podle níž stát bude ukládat
rozšířené zabavení majetku nikoliv formou trestu, ale takzvaného
ochranného opatření. Opatření pojmenované „zabrání části majetku“
umožní postihovat i majetek, který nemá přímou souvislost se souzeným
trestným činem, „je-li odčerpání takového majetku potřebné z důvodu
ochrany společnosti před dalším pácháním trestné činnosti a je v
souladu se zásadou, že stát má odčerpat všechen majetek, který byl
získán v souvislosti s trestnou činností“.

Kriminální původ majetku by nemusel být prokázán nade vší pochybnost

Rozšířené zabavení majetku by bylo možné použít u pachatelů
odsouzených například za praní špinavých peněz, přijetí úplatku,
podílnictví, krádež, padělání peněz, pletichy při zadání veřejné
zakázky, výrobu drog či vydírání a dále za veškeré trestné činy s
nejméně čtyřletou horní hranicí trestní sazby.

Zabavení by se mohlo týkat i majetku, který od pachatele získal někdo
další, pokud tento člověk věděl o nezákonném původu věci nebo peněz.
Opatření umožňuje postihnout i majetek, který pachatel nabyl do
společného jmění manželů nebo jej převedl do svěřenského fondu.

Kriminální původ majetku by nemusel být prokázán nade vší pochybnost,
postačila by „silná míra pravděpodobnosti“. Soud by vycházel buď z
nepoměru mezi celkovým majetkem pachatele a jeho zákonnými příjmy, nebo z
toho, že pachatel opakovaně páchá ziskově orientovanou trestnou činnost,
má styky s kriminálníky a převádí peníze zásadně v hotovosti.

Dokazování potřebné k uložení ochranného opatření by si soud ve
složitějších případech mohl vyhradit do samostatného veřejného
zasedání, takže by s ním nezatěžoval hlavní líčení. Podle statistik
ministerstva bylo odsuzujících rozsudků, u nichž by teoreticky přicházelo
v úvahu uložení rozšířeného zabavení majetku, vyneseno v roce 2012
celkem 74 099, o rok později 80 676 a v roce 2014 to bylo už 126 368 verdiktů.
