Cyril Svoboda k útokům v Bruselu: Ano, s migrační krizí to souvisí, ale...
Musíme stát v jednom šiku a poslat teroristům tento jasný vzkaz

SVĚT OPTIKOU CYRILA SVOBODY Jaké je poučení z teroristických útoků v
Bruselu? Na to jasně odpovídá ředitel Diplomatické akademie a exministr
zahraničních věcí Cyril Svoboda v pravidelném rozhovoru pro
ParlamentníListy.cz k aktuálnímu dění na mezinárodní scéně. „Jestliže
jsou teroristé schopni se koordinovat, tak Evropa musí dělat totéž. To se
ale neděje,“ konstatuje s tím, že musíme použít vojenskou sílu k
ochraně vnější hranice EU a nespoléhat na žádné dohody. Ani s Tureckem,
ani s nikým jiným.

Nejprve samozřejmě k dnešním teroristickým útokům v Bruselu. Není to už
takový tragický scénář, že se někde něco stane, chvilku jsou zostřena
bezpečnostní opatření, časem se zruší a najednou teroristé zase někde
udeří. Poučí se Evropa někdy? A jak to do budoucna efektivně zarazit
nadobro?

První poučení je, že tyto teroristické útoky jsou koordinované. Ti, co
útočí na Evropu, spolupracují a jsou semknutí. Evropa musí dělat totéž.
Nerozumím tomu, když někdo říká, že teď musíme postavit nějaké
hranice mezi sebou a ať chrání každý sám sebe. Přesně tohle teroristé
nedělají, oni se zorganizují, jsou v šiku a budou bojovat a útočit. Evropa
musí říct: my jsme v šiku také a nedáme se!

A za další, musí se použít vojenská síla k ochraně vnějších hranic EU,
nespoléhat na dohody s Turky ani nikým jiným. To je poučení z těchto
útoků. Jestliže jsou teroristé schopni se koordinovat, tak Evropa musí
dělat totéž. To se ale neděje.

Kvůli bruselským útokům se opět zvedá vyhrocená debata, zda migrační
krize s teroristickými útoky souvisí či nikoliv, jestli tomu napomohla,
anebo by to přišlo stejně. Jak to vidíte?

Souvisí i nesouvisí. Migrační krize s tím souvisí, ale je omyl si myslet,
že kdyby nebyla tak masivní, že by teroristé neútočili. Stačí se
podívat, jak útočí v zemích islámského světa. Ano, souvisí to, ale je
iluze si myslet, že kdyby migrační krize nebylo, nejsou útoky. Možná by
nebyly tak četné, ale že by bez toho nebyly, tak to není.

Podívejme se nyní na vývoj v Sýrii. Posledně jste hovořil o nutnosti
dohody Západu s Ruskem a akceptování prezidenta Asada. Nyní dochází na
Putinův rozkaz ke stahování většiny ruských sil. Proč? Není to tak
dávno, co jsme slýchali slova o tom, že Rusko bude bojovat do zničení
teroristů, tedy hlavně IS a teď jako blesk z čistého nebe stahují vojska.

Nic neměním na tom, co jsem řekl v minulosti na toto téma. Čtu to tak, že
Rusko se nestáhlo, ale poodstoupilo a vzniká tedy prostor pro
Severoatlantickou alianci a pro západní demokracie, pro EU, předvést, jak
jsou schopny řešit problém v Sýrii. Podle mě se asi stane to, že potom tam
Rusko vstoupí znovu a možná cena vstupu Ruska bude větší, než je dnes.

Nelze tedy předpokládat, že stažení Ruska bylo na základě dohody se
Západem, ale spíš Rusko vzkazuje Západu: předveďte se.

Na mě to nedělá dojem dohody se Západem, to ne. Takové dohodě bych
nerozuměl. Vytváří to prostor pro Západ předvést věci v Sýrii.

Pokud jde o Rusko, poslední týdny se v souvislosti se soudem značně
dostává prostoru kauze pilotky Savčenkové. Tu nyní soud uznal vinnou za
vraždu dvou novinářů, dostala 22 let. Máme v ruce jasná fakta, na jejichž
základě můžeme střízlivě říci, jak to celé bylo?

Vůbec nevidíme do spisu, takže těžko posoudit, jak to přesně bylo. Na mě
to dělá dojem politického procesu a teď nastává čas na diplomacii. Já
odhaduji, že paní Savčenková bude vyměněna a bude předmětem nějaké
mezinárodní dohody a musí se udělat všechno pro to, aby byla propuštěna.
Jak jsem řekl, na mě to dělá dojem procesu, který má politický podtext.

Jak nahlížíte na výroky a iniciativu premiéra Sobotky a ministra
zahraničí Zaorálka ve věci Savčenkové? Měli bychom se coby ČR přidat k
případným novým protiruským sankcím?

Myslím si, že v tomto případě sankce nepomůžou. Pomůže jednání. Podle
mě by se mělo jednat o dohodu, která bude mít naprosto partikulární cenu,
to znamená, že se buď vymění za někoho z druhé strany. Ale musí se
jednat. To má podle mě větší efekt, než uvalovat sankce.

Máme za sebou další summit EU s Tureckem. Podle kancléřky Merkelové je
dohoda první skutečnou šancí, jak ukončit migrační krizi. Máme to
vnímat tak, jak to německá kancléřka sdělila?

Mám o tom velkou pochybnost. Pochybuji o tom, že dohoda založená na tom, že
budeme „zlého“ Syřana vyměňovat za „hodného“ Syřana a jestli
nakonec bude mít Turecko bezvízový styk s EU, kdo nám zaručí, jestli
nedostanou turecké pasy lidé, kteří by je neměli mít? Potom bychom měli
najednou migraci z druhé strany kvůli bezvízovému styku. Na tu dohodu s
Tureckem nevěřím, myslím si, že je to pouze nutný krok k tomu, aby Evropa
získala čas. Jediné možné řešení je, že Evropa nebude spoléhat na
nikoho a bude sama chránit své vnější hranice na moři přímo u břehů
Turecka a dalších zemí. To je jediná cesta. Nespoléhejme na ostatní,
dělejme si to sami.

Objevují se navíc informace, že Turkové nemusí mluvit úplně pravdu o
skutečném počtu uprchlíků v zemi, na něž žádají od EU miliardy. Máme
nějaké „páky“, jak kontrolovat, co Turkové budou s miliardami eur z unie
dělat?

Já spoléhám spíše na informace, které přicházejí z OSN, z Úřadu pro
uprchlíky. Ti by mohli mít informace, o které by se dalo opřít. Ale
samozřejmě, kdo ověří přesná čísla, to přesně nesečte nikdo. Že se
cena zvyšuje a hrají v tom roli i čísla s lidmi, která se mohou navyšovat,
to je podle mě vysoce pravděpodobné. Nechci z toho nikoho obviňovat, ale
zdá se mi to vysoce pravděpodobné.

Barack Obama je na návštěvě Kuby. Jde o prvního amerického prezidenta po
88 letech, který do komunistické země zavítal. Dá se očekávat nějaký
konkrétní, hmatatelný výsledek, anebo je to celé jen pro parádu?

Když už se Spojené státy rozhodly pro krok dohody, tak v logice věci je
návštěva prezidenta USA. Jaký to bude mít výsledek, to uvidíme. Myslím
si, že i mezi Kubánci je hodně pragmatiků, kteří by už chtěli změnu a
to i u těch, kteří jsou u moci. Jestli to tak bude či nebude, to se teprve
ukáže. Souhlasím s tím, že pokud se Spojené státy rozhodly pro tuto
politiku, tak je třeba ji dělat naplno a ne pouze na půl plynu – udělat
gesto a nezrealizovat návštěvu.
