V ČT málem praskly kamery? Prezident Srbska odmítl NATO, chválil Rusko a
bojoval za Kosovo. Moderátor Borek se snažil marně

Po koaličních hrátkách kolem EET a debatě o nových pravomocích tajných
služeb si Česká televize na posledních deset minut úterních Událostí,
komentářů našla čas i na prezidenta Srbska Tomislava Nikoliče, který je
právě na návštěvě České republiky.

Redaktor David Borek hned na úvod konfrontoval prezidenta s jeho výrokem, že
pokud by podmínkou vstupu Srbska do EU bylo uznání nezávislosti Kosova, tak
by bylo lepší nevstupovat. Redaktora zajímalo, zda si prezident vůbec dovede
představit, jak by Srbsko mohlo bez uznání Kosova do EU vstoupit.

Prezident redaktora Borka upozornil, že rezoluce Rady bezpečnosti OSN o Kosovu
mluvila o tom, že Kosovo získá autonomii v rámci Srbska. Postup, který by
respektoval mezinárodní právo, tedy podle něj musí být takový, že Kosovo
se vzdá své nezávislosti a Srbsko mu pak ústavním zákonem dá autonomii.
Ta by podle něj měla být v nejširší možné míře, Kosovo by tedy bylo
hospodářsky i organizačně prakticky samostatné, jen by nebylo státem.

„Ne že by bylo obtížné být členem Evropské unie, ale nemůžeme to
spojit s otázkou samostatnosti Kosova a Metochie. Za těchto okolností
nemůžeme být členy. To by bylo znamením, že Evropská unie o nás nestojí.“

Moderátor Borek se pak prezidenta vyptával, jestli je nastíněná varianta
podle něj skutečně reálná. „Kosovo má nezávislost, faktickou, byť
neuznávanou celým světem. Je reálné, že by orgány v Prištině
přistoupily na variantu, ve které by uznaly volnou, vzdálenou svrchovanost
Srbska?“ zajímalo jej.

„Vy mluvíte jako někteří představitelé Evropské unie,“ nezdržel se
prezident komentáře k Borkovu vedení rozhovoru. „Ptáte se, co bude říkat
Kosovo a Metochie, ale nikdo se neptá, co říká Srbsko,“ poznamenal. Dodal,
že pro Prištinu je onou Borkovými slovy „reálnou variantou“ nezávislost.
Pro Srbsko je naopak reálnou variantou, že Kosovo nezávislost mít nebude.

„A mýlíte se, když říkáte, že jsou nezávislí. Aby stát existoval,
musí být uznán Radou bezpečnosti OSN. A dokud je Rada bezpečnosti v tomto
složení, nemůže být Kosovo nikdy uznané za samostatný stát. Sice je
pobízeno ze strany některých velmocí k nezávislosti, podporuje se jeho
nezávislost, je šířen pocit, že se jedná o nezávislý stát. Ale cesta k
nezávislosti Kosova a Metochie je naprosto nemožná,“ trval na svém
prezident Nikolič. A všechny, kteří kosovskou nezávislost podporují, pak
vyzval, aby si zkusili představit, že se jedná o jejich území.

Moderátor mu na to připomněl, že Kosovo uznala i Česká republika, a
zajímalo jej, zda to srbského prezidenta mrzí. Ten však vyjádřil názor,
že nálada většiny obyvatelstva i politické reprezentace je proti
nezávislosti Kosova. „Česká republika byla posledním, kdo dal souhlas k
útoku NATO na Svazovou republiku Jugoslávie v roce 1999,“ připomněl.
Občané České republiky podle něj nikdy nezapomněli, jaký postoj měli
Srbové v letech 1938 a 1968 a jak projevovali v obou případech solidaritu
napadenému Československu a má informace, že mnoho lidí v ČR s uznáním
Kosova nesouhlasí.

Madeleine Albrightová proti odpůrcům nezávislosti Kosova, Praha:

„Ale já tomu rozumím. Vy jste byli v prostředí, které tak učinilo. Ale
vztahy ve světě se mění. Přicházejí noví lidé, staré elity se hroutí.
A především ty, které spáchaly na srbském národě mnoho hříchů.
Uvidíme, co přinese nová doba,“ uzavřel s tím, že spolupráce USA a
Ruska může světovou politiku zcela změnit.

Moderátora pak zajímalo, jestli by Srbsko přece jen nechtělo vstoupit do
NATO, když už i Černá hora, země, která má k Srbsku ze všech
balkánských států nejblíže, už je „jednou nohou v NATO“. Prezident
Nikolič k tomu připomněl, že Černá hora má k NATO výrazně jiný vztah,
už proto, že v roce 1999 směřovalo bombardování NATO prakticky výlučně
na Srbsko, nikoliv na Černou horu, která tehdy ještě tvořila se Srbskem
společnou Jugoslávii.

„V Srbsku je úplně jiná nálada. My jsme bez jakéhokoliv důvodu, pouze
proto, že jsme bránili vlastní území před terorismem, jsme byli brutálně
bombardováni a ztratili jsme kolem dvou tisíc životů. Nálada v Srbsku je
taková, že bychom do NATO neměli vstoupit nikdy,“ shrnul prezident. On sám
by si prý nepřál, aby jako prezident členského státu NATO někdy musel
spolurozhodovat o tom, která další země bude bombardována. Nehledě k tomu,
že srbský parlament jasně řekl, že Srbsko bude neutrální a nebude členem
žádného vojenského uskupení. Ani amerického, ani ruského.

Slova Rusko se moderátor okamžitě chytil a zajímalo jej prohlášení, že
Srbsko odmítá být členem EU, pokud bude Evropská unie uplatňovat
jakékoliv protiruské sankce kvůli Ukrajině. „A proč by Srbsko zavádělo
sankce proti Rusku,“ nechápal prezident. Zdůraznil, že pro Srby je Rusko
významným obchodním partnerem. „A Rusko má pozitivní vztah k obraně
Srbska na Kosovu a Metochii,“ dodal. Evropská unie prý má naproti tomu
pozitivní postoj k nezávislosti Kosova, ale naopak negativní k otázce
samostatného rozhodnutí obyvatel na Krymu, což je postoj, nad kterým
prezident jen nechápavě krčí rameny.

On sám prý právo Ukrajiny na Krym respektuje a rozchází se v tom s Ruskem.
„My jdeme přímo,“ uzavřel.

Moderátor pak ještě přešel k tématu migrace a zajímalo jej, v čem by
podle prezidenta Nikoliče měla být jiná reakce Evropy i Srbska, pokud by se
opakovala migrační vlna z roku 2015. Prezident nechápal, proč se právě jej
ptá na reakci Evropy, na tu by se prý měl zeptat úplně jinde. On sám si
myslí, že Evropa musí reagovat především rychle. „Pokud nebude reagovat
rychle, bude se brexit opakovat i v jiných zemích,“ varuje. Evropu prý
čeká zkouška, jakou ještě nezažila.
