V ČRo nechtěli do poslední chvíle přiznat vítězství Trumpa. Že ho
zvolil venkov? Já utíkám na venkov, tam jsou ještě normální chlapi a
ženské. Vondra, Hejma, Best, Joch a Fištejn k volbám v USA

REPORTÁŽ Na půdě vysoké školy CEVRO Institut se mezi znalci amerického
prostředí uskutečnila diskuse o zvolení Donalda Trumpa novým prezidentem
Spojených států. Podle novináře Erika Besta Američanům dlouhodobě
vtloukali do hlavy, že Rusko je velké nebezpečí, ale ti to nepřijali.
Publicista Jefim Fištejn zase poukázal na to, že selhala kmenová politika,
postavená na tom, že lidé volí podle barvy pleti či náboženství, což
propagoval Barack Obama. Ondřej Hejma zhodnotil Trumpovo zvolení jako velkou
frajeřinu Američanů.

Pikantní úvod měla diskuse „Americké volby“ na půdě vysoké školy
CEVRO Institut. Její moderátor, ředitel Centra transatlantických vztahů
Alexandr Vondra, zmínil vyjádření zatím jediného oficiálně ohlášeného
kandidáta na přímou volbu českého prezidenta v roce 2018 Michala Horáčka.
Ten se podle něj dopustil v souvislosti se zvolením Donalda Trumpa hned dvou
fatálních chyb, když veřejně oznámil, že si vsadil sto tisíc korun na to,
že se prezidentkou USA stane Hillary Clintonová. Jde jednak o úlet z
mezinárodního pohledu, že si kandidát na prezidenta jedné země sází na
budoucí hlavu jiného státu, ale i z domácího pohledu, že má zapotřebí
se veřejnosti pochlubit, že pro něj nějakých sto tisíc korun žádné
peníze nejsou, zatímco pro spoustu lidí je to velice slušná částka, s
níž by zcela jistě naložili mnohem rozumněji.

Poté se diskutující zabývali tím, jak k volbám prezidenta Spojených
států přistupovala většina médií. „Měl jsem pocit, že některé
americké stanice, ale i Český rozhlas, nechtěly přiznávat pravdu, i když
už to bylo jasné, jak to dopadne. Až jsem měl pocit, že si myslí, když to
popírají, že tím změní výsledek,“ konstatoval česko-americký
vydavatel bulletinu Fleet Sheet Erik Best. „Dopředu jsem řekl, že vyhraje
Trump, tak jsem byl rád, že mi to vyšlo. Vidím to tak, že kdo chtěl
pomalejší pokles, volil Clintonovou, kdo rychlejší, volil Trumpa. Ani ne tak
kvůli tomu, co udělá, ale kvůli reakci okolního světa, třeba
Republikánská strana nebo Centrální banka. Právě kvůli tomu se obávám,
že Donald Trump nemusí přinést to, co jeho příznivci očekávají,“
dodal Erik Best.

Nálepky rasisty a xenofoba versus nálepky státotvorné a konstruktivní

Další z hostů, Ondřej Hejma, zpěvák a dopisovatel agentury Associated
Press v ČR, přiznal, že po zvolení Donalda Trumpa prezidentem u něj v
pohledu na vývoj ve Spojených státech převažuje opatrný optimismus. Roman
Joch, politický komentátor a ředitel Občanského institutu, přijal
výsledek pokrčením ramen, protože oba hlavní kandidáty považuje za vadné
osoby. Publicistu Jefima Fištejna zaujalo, že protestní nálada poprvé
zasáhla tak vysoko, tedy až do prezidentské volby. „Ameriku čekají velmi
krušná léta. Ale Donalda Trumpa jako vítěze voleb zplodil Barack Obama a
také Hillary Clintonová se svým svazáckým úsměvem,“ prohlásil Jefim
Fištejn.

„Měsíce a měsíce čteme různé průzkumy veřejného mínění a z toho
se vytváří nějaké očekávání, které je pak v drsném rozporu s realitou.
Ať už to byl Brexit, zvolení Trumpa, možná to bude pokračovat příští
rok francouzskými prezidentskými volbami,“ uvedl Alexandr Vondra a k tomu
ukázal středeční Lidové noviny s tvářemi Trumpa a Clintonové na titulní
straně, kde ještě nemohly být výsledky. „Tady už byly jejich výrazy
celkem opatrné, zatímco do té doby jsme jen koukali na rozesmátou Hillary a
příšerný škleb Trumpa. A pod to se dávaly nálepky: na jedné straně
rasista, xenofob, na druhé státotvorná, konstruktivní. Možná i kvůli
tomuto přístupu médií, který byl stejný i ve Spojených státech, ti
naštvaní nepřiznali to, co pak udělali při volbě. Takhle možná vznikají
jiná čísla v průzkumech než při samotných volbách, kdy lidem nikdo
nekouká přes rameno,“ poznamenal bývalý velvyslanec v USA.

Agentury se při průzkumech řídily občanskou povinností

„Mnozí Trumpovi voliči nepotřebovali sdělovat, že budou volit právě
jeho. Byli tak naštvaní, že reagovali ve stylu: vy mi za to nestojíte, abych
vám na to odpovídal,“ domníval se Roman Joch. „Lidé se stydí přiznat,
koho budou volit, když je jejich názor. jiný než ten, který se vydává za
většinový,“ přidal se Ondřej Hejma. „Dlouho nám říkali, že máme
občanskou povinnost volit paní Clintonovou, a tak v New York Times a v
dalších médiích nebylo nic pozitivního vůči Trumpovi. Jestli 95 procent
autorů textů v těch hlavních médiích mělo v sobě tu ‚občanskou
povinnost‘ volit Clintonovou, tak se dá předpokládat, že i ty agentury
cítí nějakou povinnost, aby jim ty výsledky vyšly tak, jak odpovídá té
‚občanské povinnosti‘,“ hledal Erik Best vysvětlení toho, proč se
naprostá většina agentur mýlila v odhadu vítěze.

Podle Romana Jocha Američané volili Trumpa proto, že ho považovali za
autentického, zatímco Hillary Clintonová působila uměle, byla jako robot,
který jen použil to, co mu jeho tým připravil. „Lidé už mají dost těch
konfekčních politiků, jako je třeba Hillary,“ doplnil Ondřej Hejma. „Myslím
si, že mnozí stoupenci Donalda Trumpa budou zklamaní stejně, jako jsou
zklamaní ti, kdo před osmi lety volili Baracka Obamu. Třeba to jsou někdy i
ti samí lidé. Donald Trump je unikát, je to outsider, který se stal
prezidentem. Jeho zvolení je ale dobré pro psychické zdraví liberální
demokracie. Minimálně ukazuje to, že takové to přesvědčení o
konspiračních teoriích, že nám vládne nějaká úzká kasta bohatých,
která tahá za šňůrky, se tímhle nepotvrdila. Všechny podstatné elity –
politické, ekonomické, mediální – byly proti Donaldu Trumpovi. Takže tím
byly vyvráceny úvahy o tom, že vše je řízeno ze zákulisí,“ poukázal
Roman Joch.

Klobouk dolů před frajeřinou zvolit si Trumpa za prezidenta

„Mám z toho dobrý pocit, protože ‚příšerný a nesnesitelný populista‘
Donald Trump říkal, že systém nefunguje, že je rozbitý, že je třeba ho
spravit, vysušit tu bažinu ve Washingtonu a podobně. No ale oni ho i tak
zvolili. To znamená, že ten systém ve skutečnosti funguje. Když si někdo
dovolí takovou frajeřinu zvolit si za prezidenta Trumpa, tak u mě to je
opravdu formát. Takže je to podle mě docela zdravý systém, vůbec bych ho
neviděl černě, z toho důvodu bych Ameriku nezatracoval a myslím si, že ve
Spojených státech je zdravý systém,“ pochvaloval si Ondřej Hejma.

Jefim Fištejn poukázal na to, že šlo o soumrak tribalistické kmenové
politiky, která je postavena na tom, že lidé volí podle barvy pleti či
náboženství. „Amerika je laboratoř lidstva. Myslím, že na sobě zkouší
očkování proti různým nemocem. Obama nás vrátil o sto let zpátky, místo
politického zápasu měly rozhodovat etnické poměry, kmenová politika.
Říká se tomu konec starého bílého muže. Je to vytlačování většinové
společnosti na úkor menšin. Obama říkal přistěhovalcům noví občané a
přesvědčoval nás o tom, že se menšiny budou chovat jinak než podle
sociálních zákonů, že budou vyznávat kmenovou politiku, že už tak budou
volit navždy, že republikáni už nemají u voličů šanci a že etnické
menšiny jsou na vzestupu. Ale tyto volby to obrátily,“ upozornil publicista.

Žádný segment americké společnosti nedrží výlučně jediná strana

Na důkaz svého tvrzení připomněl, že republikánský vítěz voleb
dokázal oslovit i ty, o nichž panovalo přesvědčení, že budou volit jeho
sokyni. „Devět procent z těch, kdo volili Trumpa, byli Afroameričané.
Také se říkalo, že Hispánci jsou voliči demokratů. Možná vždy ta
první generace, ale jejich potomci, co mají práci, začínají platit daně,
tak uvažují jinak než kmenově. Také se ukázalo, že třicet procent
Trumpových voličů byly ženy. Barack Obama zanesl do učebnic politologie,
že se volí kmenově. To však neplatí. Žádný segment americké
společnosti není ve výlučném držení některé strany. Myslet si, že
třeba černoši musí volit jen jednoho kandidáta, je obamovina,“ zhodnotil
takové úvahy Jefim Fištejn.

Další důvody pro to, proč republikánský kandidát porazil demokratku,
našel Erik Best. „Američanům vtloukali do hlavy, že Rusko je velké
nebezpečí, málem s ním chtěli vyvolat válku. Ale myslím si, že
Američané to nepřijali. A nesmí se zapomenout ani na to, že Trump mluvil
velice efektivně třeba v Ohiu. Předtím tam přijela Clintonová a řekla,
že se zavřou všechny uhelné doly, a čekala, že jí budou lidé tleskat,
ale oni pískali. A ona to nepochopila. Trump přijel za pár dnů a řekl, že
zachová pracovní místa. Když nemám práci, tak mi je úplně fuk, jak se
ten člověk chová k ženám. Já chci práci. Trump přijel a řekl jim, že
ví, že neumí nic jiného, že je nejde překvalifikovat na jinou práci,
když celý život dělali právě tohle,“ vysvětloval česko-americký
novinář, jak dokázal Trump oslovit voliče.

Studená válka běží na plné pecky a fascinace Putinem je zbloudilost

Spekuloval i o tom, zda si Donald Trump bude počínat tak, jak o tom mluvil ve
volební kampani. „Možná jen přišel na způsob, jak se nechat zvolit.
Přitom to je člověk, který neměl mít takovou možnost přesvědčit tolik
voličů, ale nakonec toho dosáhl. Může se i ukázat, že je stejný jako
Obama, že svá slova nemyslel vážně. Obama získal Nobelovu cenu za mír
hned na začátku svého úřadování a bude prvním americkým prezidentem,
který celých deset let vedl válku. A nejenom jednu. Momentálně jich je sedm.
Přitom před svým zvolením slíbil pravý opak. Takže já jako volič,
který jsem si zvykl na takové věci, očekávám, i když možná mylně, že
Trump tak bude postupovat také,“ svěřil se se svými pochybnostmi Erik Best.

V další části diskuse došlo na to, co zvolení Donalda Trumpa může
přinést pro rusko-americké vztahy, ale i pro Českou republiku. „Studená
válka běží na plné pecky. Fascinace Putinem, kterou někdy registrujeme, je
zbloudilost. Někteří lidé to berou tak jako volbu menšího zla mezi
Evropskou unií a Ruskem. A protože se jim v Evropské unii nelíbí, tak
obdivují něco, co vůbec neznají,“ kritizoval Jefim Fištejn ty, kdo mají
k Rusku smířlivý nebo dokonce obdivný vztah. „Spojené státy vyhrály
studenou válku, další už nepotřebují. Možná budou vztahy s Ruskem
lepší,“ zadoufal Erik Best.

Komu se volební výsledek nelíbí, hází ho na staré a nevzdělané
venkovany

Roman Joch podotkl, že členská základna republikánů je na Trumpově
straně, ale v Kongresu se od něj někteří elitní republikáni distancovali.
„Jeho výhra bude pro Českou republiku znamenat, že americká strana nebude
u nás podporovat ty šílenosti jako doposud,“ zaradoval se ředitel
Občanského institutu. „Ale je význam amerických prezidentů opravdu tak
kolosální, jak si všichni myslíme? Je to opravdu ten člověk, který o
všem rozhoduje? Není to jen velký mluvčí nějakých silnějších procesů,
které probíhají? V tom bych dal Trumpovi šanci, že může být ještě
větší komunikátor, než byl kdysi Ronald Reagan,“ doporučil Ondřej Hejma.

V diskusi pak zazněla otázka, proč se v České televizi v případě
zvolení Trumpa, stejně jako v případě Brexitu, mluví o tom, že volbu
rozhodli staří a nevzdělaní venkovani. „Já utíkám na venkov, protože v
Praze jako. by byli jen homosexuálové, transvestiti, vegetariáni, nekuřáci,
cyklisti, a na venkově mi připadá, že tam jsou ještě normální chlapi a
ženský,“ glosoval tuto informaci Alexandr Vondra. „I kdyby to byla pravda,
že Donalda Trumpa zvolili staří a nevzdělaní venkovani, tak no a co, když
byla menší volební účast, mladých, vzdělaných a městských obyvatel.
Vždy, kdy je vysoká volební účast barevných menšin, tak jsou oslavné
články. Ano, je to skvělé. Ale když je vyšší volební účast bělochů
než obvykle, tak je to taky skvělé. To je demokracie. Ale víme, proč to
říkají. Když se jim ten volební výsledek nelíbí, tak to tímto způsobem
jakoby shazují,“ poznamenal Roman Joch „Staří a nevzdělaní venkovani
jsou solí země,“ dodal Ondřej Hejma.
