Premiér: Zapomínání usnadňuje opakování chyb z minulosti

Historie má tendenci se opakovat a zapomínání s nevzdělaností opakování
chyb usnadňují, varoval premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD). Uvedl to dnes při
slavnostním zahájení 12. ročníku projektu Příběhy bezpráví, který má
nastupující generaci přiblížit osudy těch, kteří byli komunistickým
režimem perzekvováni. Zprávu přinesla ČTK.

„Příběhy bezpráví ukazují, kolik lidské odvahy je potřeba, aby
zvítězila alespoň v některých případech spravedlnost nad zvůlí a
svoboda nad nedemokratickým tažením,“ řekl předseda vlády. Podle něj k
pronásledování komunistickým režimem stačilo odlišné politické
smýšlení „nebo jen to, že vás někdo z vlastních zištných důvodů
jednoduše udal“, dodal Sobotka.

Při zahájení byly uděleny ceny Příběhů bezpráví, letos věnované
památce faráře Josefa Toufara, který zemřel v komunistickém žaláři na
následky mučení. In memoriam ocenění obdržel páter Ondřej, představený
sokolovského kláštera, občanským jménem Karel Frgal. Strávil 11 let ve
vězení za to, že v klášteře ukrýval pronásledovaného kněze a nechal v
něm přenocovat dva studenty, kteří se chystali emigrovat.

Ve školách budou promítány filmy o poválečnému odsunu Němců

Dalším oceněným byl Jiří Světlík z Plzně, který byl odsouzen na 20 let
za velezradu kvůli tomu, že pomáhal vězňům v lágrech na Slavkovsku. „Dělal
jsem to, co jsem dělat ne mohl, ale musel,“ uvedl Světlík s tím, že se
zachoval v duchu skautského slibu. Většinu času strávil v uranových dolech
na Jáchymovsku. Podobný osud měl učitel František Teplý z Dolní Rovně na
Pardubicku, který byl odsouzen na 14 let za protistátní činnost.

Oceněné vybírali sami studenti „z lidí, o kterých jsme 40 let nevěděli“,
uvedla slovenská herečka a politička Magda Vášáryová, která jednu z cen
předávala. Ministr kultury Daniel Herman (KDU-ČSL) pak připomenul, že
komunistický režim pronásledoval statisíce lidí, ale že příběhy
konkrétních osob těmto číslům dávají konkrétní rozměr. Potlesku se
dočkal i Ukrajinec Hennadij Afanasjev, který strávil dva roky v ruském
vězení pro nesouhlas s ruskou anexí Krymu.

Letošní ročník projektu má seznámit žáky a studenty s příběhy lidí,
kteří byli přinuceni v minulém století z různých důvodů opustit své
domovy. Ve školách budou promítány filmy o poválečnému odsunu Němců,
přesídlování a internaci řeholníků, provokacích komunistické tajné
policie vůči těm, kteří chtěli odejít do zahraničí, a o budování
hranice z ostnatých drátů.
