Zavírejte školy. Znám filozofa, který u Babiše vyrábí párky. Inkluze, to
je... Učitel řekl pravdu o našem školství

ROZHOVOR Kantor, který umí pálit „do vlastních řad“ a zároveň vnímá,
že má-li za katedrou stát elita národa, musí brát plat vzdálený tomu,
jaký bere skladník. Neperspektivní školy by učitel Petr Kaššák ze
severočeského okresu Chomutov s klidem pozavíral a dětem by „ukousl“
devátý rok školní docházky. „Budoucnost spatřuji spíše v IT než ve
filozofii,“ podotýká, když vypráví o příteli, který sice zvládne
dumat nad Kantem, ale živí ho párky. V rozhovoru předhazuje bez okolků, za
co se zbytečně vyhazují miliardy: Ve výčtu upřímného pedagoga, který by
resort nesvěřil do rukou ČSSD, nechybí inkluze. „Paní ministryně asi
nepochopila, že IQ mentálně hendikepovaného žáka se nesčítá s IQ
asistenta,“ neodpustí si mířit na konto Kateřiny Valachové, kterou
nazývá „politicky zesnulou“.

Několik let učíte. Překvapilo vás, že nakonec od listopadu došlo ke
zvyšování tarifních platů učitelů, a to o 15 procent? Je to pro
kantorskou komunitu zadostiučinění?

Tak určitě přidání o 15 procent je lepší než minulé přidání o
čtyři procenta. Na tom se snad shodneme všichni. Ovšem ani přes ono
patnáctiprocentní navýšení tarifů se plat učitele na základní škole
výrazněji nevzdálil profesím jako pokladní nebo skladník. Takže
minimálně z mého pohledu je učitelský plat slušně řečeno podhodnocený.
Plně si uvědomuji, že ve značné části společnosti je stále silně
zakořeněný postoj, že učitelé mají prázdniny a že jsou ve dvanáct doma,
takže co by vlastně chtěli. No a ač nerad, tak částečně tomu argumentu
rozumím.

Sice je to střelba do vlastních řad, ale je férové přiznat, že část
pedagogů opravdu odchází po vyučování domů a výrazněji se na
vyučování nepřipravuje, netouží se zdokonalovat a profesně růst. Ano, i
takoví lidé ve školství působí. Ale položil si někdo z oněch kritiků
otázku, proč tomu tak je? Já si jim dovolím říci, že je to nedostatečnou
konkurencí.

A v tom spatřuji zásadní problém. Chcete-li do školství přilákat elitu
národa, pak se současnými platy asi neuspějete. A já jsem bytostně
přesvědčený, že za katedrami má stát elita národa.

Máte ekonomické vzdělání. Je podle vás možné, aby se – podle
předvolebních slibů a požadavku odborů – dostal průměrný plat kantora
v roce 2020 na 38 tisíc korun?

Stručně řečeno – ano, je to možné. A na rozdíl od jiných vám i řeknu,
kde by se ony prostředky měly vzít. Průměrná naplněnost SŠ a SOU se
pohybuje kolem 68 procent. Jinak je tomu na gymnáziích, jinak na odborných
školách. I kraj od kraje je situace odlišná. Nicméně pracovníka, který
pracuje jen 68 procent pracovní doby, byste taky nechtěli platit. No a se
školstvím se to má přece stejně.

První úsporu bych tedy hledal v uzavření méně perspektivních škol.
Žádná výrazná negativa by to školství nepřineslo. Stalo by se asi jen to,
že místo dvou poloprázdných škol bychom měli jednu plnou.

Další úsporu vidím v délce studia. Podle mezinárodních srovnání jsme
byli schopni děti naučit za osm let povinné školní docházky to samé jako
za devět let. Přechodem na povinných osm let bychom ušetřili přibližně
11 procent mzdových nákladů.

Zrušení by zasloužila i povinná předškolní docházka. To jsou další
miliardy. Značnou úsporu by přineslo i omezení masovosti vysokoškolského
studia. Zrušení monstra jménem INKLUZE by opět uvolnilo na platy několik
miliard. Také stojí za to otevřít diskusi, co vlastně na základní škole
učit. Opravdu musejí být děti na ZŠ ve škole do půl čtvrté? Opravdu
musejí absolvovat rodinnou výchovu, výchovu ke zdraví, environmentální
výchovu, výchovu k občanským hodnotám, k EU, hudební a výtvarnou výchovu
(na druhém stupni), multimediální výchovu, výpočetní techniku,
pěstitelství, finanční gramotnost a tak podobně?

Škola honí mnoho zajíců najednou. Nevěřím, že všechny ty předměty se
učí „na plný pecky“ s domácími úkoly, kontrolními pracemi a podobně.
Zato jsem přesvědčený, že tyto hodiny jsou stejně finančně nákladné
jako matematika, čeština a cizí jazyk. Neříkám, že máme zrušit všechny
výchovy, ale omezit jejich výuku určitě. Je-li někdo proti, rád ho pozvu
na odpolední vyučování libovolné výchovy. Jestli si i pak bude myslet, že
kvůli tomu, co uvidí, vybíráme daně, pak bude pravděpodobně slepý.

Nezapomínejte, že MŠMT má rozpočet 156 miliard (pro srovnání –
ministerstvo průmyslu 38 miliard). Takže jak řekl jeden z bývalých
politiků, „zdroje tu jsou“. Ovšem prioritami systému musejí být učitel
a efektivita.

Co je kromě adekvátního hodnocení učitelů další velkou Achillovou patou
českého školství?

Já bych se ještě krátce zastavil u onoho finančního ohodnocení. Achillovu
patu spatřuji v malých rozdílech mezi kvalitním pedagogem a tím
průměrným, nebo nedej bože podprůměrným. Znám školy, které nemají
zdroje na výkonnostní příplatky (osobní ohodnocení). Výsledkem pak je,
že rozdíl v platech mezi nejlepším a nejhorším pedagogem je 500 korun.
Taková situace toho dobrého kantora spíše demotivuje.

Kariérní řád je podle vás natrvalo pohřben?

I když byl kritizován (a oprávněně), já jsem byl i přes jisté výtky pro
jeho přijetí. Viděl jsem v něm možnost platové diferenciace mezi těmi,
kdo mají o kvalitu výuky zájem, a mezi těmi, kteří ten zájem mají
poněkud menší. Co je ale naprosto šílené, je, že finance určené pro
kariérní řád se po jeho zamítnutí přesměrovaly na inkluzi, respektive se
vyhodily oknem.

Inkluze nepřinesla nic z toho, co se očekávalo?

Inkluze je především hrozné slovo a nevím, proč v ČR nepoužíváme slovo
začlenění.

Začleňování tělesně hendikepovaných žáků je správné a bylo tu i bez
zákona. To je prosím obyčejná lidská slušnost – umožnit vozíčkáři
výuku se zdravými dětmi. Na to opravdu nepotřebujete tunu papíru a tunu
zákonů. Obrovský zločin je ale násilné začleňování dětí s
mentálním oslabením. Děti s IQ pod 70 bodů nepatří do běžné třídy. A
žádný asistent, natož zákon, na tom nic nezmění. Paní ministryně totiž,
zdá se, nedokázala pochopit, že IQ mentálně hendikepovaného žáka se
nesčítá s IQ asistenta. Dodnes nebyla paní ministryně schopná vysvětlit,
v čem je asistent lepší než speciální pedagog v praktické škole. Ale
abych odpověděl na vaši otázku, zdali inkluze přinesla to, co se
očekávalo, tak ano, přinesla: Mentálně postiženým dětem v běžné
třídě přinesla posměch, v lepším případě ignoraci ze strany běžných
dětí bez hendikepu. Přinesla jim to, že jen velice obtížně budou ve
škole zažívat úspěch. Přinesla jim asistenta, ale sebrala jim kamarády.
Přinesla jim dva cizí jazyky, i přestože tyto děti mají problém s
mateřským jazykem, ale sebrala jim rozšířenou výuku praktických
činností, dílen, pěstitelství, zkrátka sebrala jim osnovy pro praktické
školy.

V podstatě jim sebrala důstojnost a šanci připravit se na život venku. Je
mi těch dětí strašně líto – to se prostě nemělo nikdy stát.

Někteří říkají, že co kraj, to jiné postoje...

Je mi v podstatě jedno, co si myslí jednotlivé kraje. Dítě s IQ pod 70
bodů se Pythagorovu větu nenaučí v žádném kraji.

Co očekáváte, či naopak neočekáváte od budoucí vlády (až se jí
konečně dočkáme) v oblasti školství a vzdělávání?

Tak to je opravdu předčasné. Ale abych vám úplně neutekl z otázky, tak do
značné míry bude záviset, která ze stran získá Ministerstvo školství,
mládeže a tělovýchovy ČR. Bude-li to ČSSD, pak neočekávám nic dobrého.
Pravděpodobně by pokračovala legislativní smršť nesmyslů v podání
politicky zesnulé ministryně Valachové nebo někoho obdobně nekompetentního.
Asi bychom se mohli těšit na podobné perličky jako „pamlsková vyhláška“
nebo „změna financování regionálního školství“.

Optimismem mě naplňuje možná koalice ANO + ODS, kdy by se ke kormidlu mohl
dostat Václav Klaus ml., tedy člověk, který o školství NĚCO ví a rozumí
mu. To bych měl podobně jako řada mých kolegů radost a šli bychom to
pořádně oslavit.

Vzdělání je základ pro budoucí uplatnění dětí. V současnosti se mluví
o práci 4.0, o robotizaci a podobně. Vidíte to z pozice učitele a ekonoma
jako příležitost pro naše děti, nebo vidíte úskalí a nepřipravenost
školského systému pro tyto budoucí „potřeby společnosti“?

Podle mého názoru je špatně, že jsme naprosto rezignovali na, byť hrubé,
plánování, jakých profesí bude třeba. Vždy se totiž najde nějaká
chytrá hlava, která řekne, že nevíme, jak bude vypadat pracovní trh za 20,
30 let. Asi si nevšimli, že už 20 let je nedostatek lékařů, strojařů, IT
specialistů a podobně. Na druhou stranu opravdu potřebujeme ročně stovky
až tisíce archeologů, politologů, filozofů a sociologů?

Mám kamaráda filozofa, který vyrábí v Kosteleckých uzeninách párky. Je
sice bezvadné, že v polední pauze dumá nad myšlenkami Immanuela Kanta, ale
považoval bych za společensky účelnější, když by se přece jen věnoval
jinému oboru. Já chápu, že vzdělání je univerzální hodnota, nicméně
je i přípravou na budoucí povolání. A opravdu je přípravou na budoucí
povolání studium filozofie, když vyrábíte párky?

Ale vlastně i dělník ve šroubárně si může přečíst Vergilia v
originále... Já to zkrátka považuji za plýtvání. Nejsem proti vzdělání,
ale rád bych, aby v co největší míře korelovalo s budoucím zaměstnáním,
a budoucnost spatřuji spíše v IT než ve filozofii.

Ing. Petr Kaššák pochází z Jirkova na Chomutovsku, je absolventem Střední
průmyslové školy v Kadani. Studoval management a marketing a následně obor
Řízení podniku a podnikové finance na Vysoké škole finanční a správní.
V současné době působí jako pedagog na základní škole.
