Kvůli ministru Hermanovi přišla ČR za zvláštních okolností o unikátní
obraz světoznámého malíře v hodnotě stovek milionů až miliardy. Jde o
toto. Názor si udělejte sami…

EXKLUZIVNĚ Česká republika přišla za velmi zvláštních okolností o
unikátní dílo světoznámého špičkového malíře Gustava Klimta Dáma s
rukávníkem, jehož hodnota je odhadována na stovky milionů korun až
miliardu. Za celou věcí stojí ministr kultury Daniel Heman z KDU-ČSL a
Jiří Vajčner z KDU-ČSL, kteří zabránili tomu, aby toto unikátní dílo
bylo prohlášeno kulturní památkou České republiky. Když nebyl obraz
prohlášen za kulturní památku ČR, znamená to, že může být obraz
vyvezen z České republiky a prodán mimo ČR.

ParlamentníListy.cz mají k dispozici dokumenty rozhodnutí vydaná
Ministerstvem kultury. Ředitel odboru památkové péče Ministerstva kultury
Jiří Vajčner zamítl 24. října roku 2016, aby toto dílo bylo prohlášeno
kulturní památkou, a toto jeho rozhodnutí potvrdil 1. července roku 2017
ministr kultury Daniel Herman, přestože souhlas s prohlášením obrazu Dáma
s rukávníkem za kulturní památku vyslovil Magistrát města Liberce –
oddělení památkové péče, Krajský úřad Libereckého kraje – odbor
kultury, památkové péče a cestovního ruchu a Národní památkový ústav
– územní odborné pracoviště v Liberci.

Ve všech stanoviscích těchto institucí je shodně poukazováno na
mimořádnou uměleckou a historickou hodnotu tohoto špičkového uměleckého
díla. Vajčner a Herman argumentovali, že jejich rozhodnutí je zmírněním
křivd dědicům za holokaust. Obraz však arizován, tedy zabaven nacisty nebyl.

Nese znaky kulturní památky… Na druhou stranu…

„Co se týče památkové hodnoty obrazu Gustava Klimta ‚Dáma s
rukávníkem‘, dospělo Ministerstvo kultury ke zcela jednoznačnému závěru,
že toto umělecké dílo je mimořádně hodnotným příkladem umělecké
tvorby vynikajícího vídeňského malíře Gustava Klimta, které nese znaky
kulturní památky dle. § 2 zákona č. 20/1987 Sb. o státní památkové
péči v platném znění... Na druhou stranu se Ministerstvo kultury muselo
vypořádat s tou skutečností, že se Česká republika zavázala ke
zmírnění křivd, které se staly v důsledku holokaustu,“ píše Vajčner.

Gustav Klimt (1862–1918) byl světoznámý špičkový malíř, který žil ve
Vídni, je považován za spoluzakladatele vídeňské secese a symbolismu. Jeho
otec Ernst Klimt, zlatník a rytec, pocházel z Travčic u Litoměřic. Na jeho
počest a připomenutí je pojmenován expresní vlak rakouských spolkových
drah „EC 78/79 Gustav Klimt“, který jezdí z Gratzu přes Vídeň, Břeclav,
Brno a Českou Třebovou do Prahy. Jeho obraz Portrét Adele Bloch-Bauer I (také
zvaný Zlatá Adéla) zakoupil v roce 2006 Ronald Lauder za 135 milionů
amerických dolarů (asi tři miliardy korun), čímž se stal do té doby
nejdražším zobchodovaným obrazem.

Obraz Gustava Klimta nazvaný Bauerngarten (Květinová zahrada) se v březnové
aukci v Londýně prodal za 47,9 milionu liber (asi 1,5 miliardy korun). Podle
agentury APA se stal třetím nejdražším dílem, jaké se kdy prodalo v
evropské aukci. Až do roku 1968 byl přitom tento obraz v majetku Národní
galerie v Praze. Klimtovy obrazy se v posledních letech prodávají za
rekordní sumy, například jeho Portrét Adely Bloch-Bauer II z roku 1912 byl v
roce 2006 vydražen v newyorské síni Christie's za téměř 88 milionů
dolarů (zhruba 2,25 miliardy korun).

Zmírnění křivd způsobených holokaustem, i když obraz nebyl arizován

S prohlášením obrazu za kulturní památku nesouhlasil vlastník obrazu, Eva
Vergeinerová. Původním vlastníkem obrazu Dáma s rukávníkem byl Emil
Aschner, který pocházel ze židovské rodiny ve Vídni. Ten se v roce 1917
oženil s Židovkou Alicí Fenichel. Spolu měli dvě děti a jedním z dětí
byla Eva Aschner (Eva Vergeinerová starší), která je zemřelou matkou
současné majitelky obrazu.

Po nástupu nacistů se podařilo rodině obraz schovat a současný vlastník
nabyl obrazu dědictvím po matce. Emil Aschner byl zavražděn nacisty.

Vlastník obrazu i ministerstvo argumentovali tím, že Česká republika
respektuje principy zmírňování křivd způsobených v důsledku holokaustu a
že takto postižený majetek nemá být zatěžován dalšími omezeními.

Ředitel odboru památkové péče Ministerstva kultury Jiří Vajčner i
ministr Daniel Herman argumentují ve svých rozhodnutích tím, že pozůstalí
po Emilu Aschnerovi žádali po válce o navrácení mechanické tkalcovny
Pacholík a Jirounek ve Slané u Semil a o plnění předválečných
pohledávek této firmy u zahraničních odběratelů, které v důsledku
okupace nebyly vyplaceny. Oběma těmto žádostem nebylo Okresním soudem
civilním v Praze dne 30. března 1951 vyhověno s tím, že oba zůstavitelé
byli německé národnosti.

Ministerstvo argumentuje zákonem č. 212/2000 Sb. o zmírnění některých
majetkových křivd způsobených holokaustem. Ministerstvo kultury prý dále
vycházelo z dostupné judikatury, zejména z rozsudku 10A 16/2014 Městského
soudu v Praze. Soud dle názoru ministerstva rozhodl, že pokud se mají opravdu
zmírnit majetkové křivdy způsobené holokaustem, měl by se stát snažit
odstranit veškeré překážky týkající se nakládání s uměleckými
předměty a jejich vývozu do zahraničí.

„Ministerstvo kultury má za zcela jednoznačně prokázané, že současná
vlastnice obrazu ‚Dáma s rukávníkem‘ je osobou, u které je nezbytné
odčinit majetkové křivdy způsobené holokaustem… Právě z těchto
důvodů tedy Ministerstvo kultury nemohlo rozhodnout o prohlášení věci za
kulturní. památku, protože tímto rozhodnutím by ztížilo zmírnění
křivd, které byly způsobeny nacisty této rodině, a postupovalo by tak v
rozporu nejenom s dostupnou soudní judikaturou, ale také s mezinárodním
právem v této oblasti,“ píše se v rozhodnutí Vajčnera.

Fakt, že obraz nebyl nikdy arizován, není dle názoru Ministerstva kultury
rozhodný, „protože jeho držení v majetku Aschnerových v rozporu s
tehdejšími nehumánními zákony a nařízeními už samo o sobě přinášelo
velké riziko vysokých postihů (až trestu smrti) a i v tomto smyslu byla
způsobena zásadní křivda ve smyslu neumožnění plnohodnotného užívání
majetku,“ uvádí Vajčner.

Stížnost Komory aukčních síní uměleckých děl

Proti rozhodnutí Ministerstva kultury podepsanému Vajčnerem podala 12.
června 2017 stížnost Komora aukčních síní uměleckých děl České
republiky zastoupená Liborem Buřičem.

„Obraz neměl jednoznačně s holokaustem nic společného, což na svém
jednání dne 12. 5. 2017 jednomyslně konstatovala Komora aukčních síní
uměleckých děl České republiky,“ napsal Buřič. A dodal, že obraz nebyl
arizován ani nebyl zabaven komunistickým režimem.

„Odvolávání se na ‚judikaturu, zejména rozsudek 10A16/2014 Městského
soudu v Praze‘ je Vaše naprosto neuvěřitelná manipulace s fakty, neboť
rozsudek se týkal arizovaného – zabaveného majetku nacisty vráceného v
restituci Národní galerie v Praze restituentovi žijícímu v zahraničí,
navíc dvou obrazů průměrných kvalit, kterých se nacházejí na území ČR
tisíce,“ uvedl též Buřič.

Ministr Daniel Herman vydal 1. července rozhodnutí, v němž se „stížností
napadený postup Ministerstva kultury potvrzuje“. Dle Hermana podanou
stížnost posoudila rozkladová komise a ta mu doporučila, aby potvrdil postup
ministerstva. Dále je uvedeno, že rozhodnutí je konečné a nelze se proti
němu dále odvolat.

Ministerstvo chtělo obraz koupit i prohlásit za kulturní památku

Celá záležitost je i o to zajímavější, že Ministerstvo kultury původně
plánovalo, že Klimtův obraz Dáma s rukávníky zakoupí. Jak informoval
iHNed.cz, žádost o mimořádnou akvizici podal ředitel Národní galerie
Jiří Fajt ministerstvu v únoru roku 2015.

„Ještě v září MK uvedlo, že materiál do vlády na mimořádný nákup
má zpracovaný a po schválení na poradě vedení půjde do vlády. Nyní ale
říká, že žádost nepředloží s odkazem na možné nároky jiných
resortů údajně vyplývajících z migrační krize,“ píše se v článku.

Stejně tak Ministerstvo kultury podporovalo, aby byl obraz prohlášen za
kulturní památku. „Podle informací ČTK se úřad rozhodl, že návrh na
akvizici ve výši 180 milionů vládě nepředloží s odkazem na politickou
situaci a možné finanční nároky jiných resortů. Stát ale mezitím začal
jednat o tom, zda obraz prohlásí za památku. Tím by jeho majitele výrazně
omezil na možnostech s dílem nakládat.. Český stát tedy obraz od
soukromého majitele nekoupí, mezitím ale úředníci MK zahájili řízení o
jeho prohlášení za kulturní památku. ‚V řízení... již byly
shromážděny veškeré podklady potřebné pro rozhodnutí a v dohledné době
bude vydáno rozhodnutí,‘ řekla ČTK mluvčí Ministerstva kultury Simona
Cigánková,“ uvedly Lidovky.cz.
