EU jako SSSR. Vstávaly mi vlasy hrůzou, omyli mě. 10 let jsem tam seděl... A
nic. Zeman má křišťálovou kouli. „Staří mistři“ vydali svědectví o
Evropě

REPORTÁŽ Ředitel zahraničního odboru Kanceláře prezidenta republiky Hynek
Kmoníček, bývalý ministr zahraničních věcí Jan Kavan a bývalý
velvyslanec v Moskvě a Kyjevě Jaroslav Bašta v úterý debatovali o našem
místě ve světě. V diskusi, na níž byly přítomny i ParlamentníListy.cz,
zazněla řada zajímavých skutečností, včetně informace o nátlaku
amerického velvyslance na našeho ministra zahraničí. Neméně zajímavá
byla také následná diskuse s publikem, v němž seděla řada známých
osobností českého veřejného života. Pražským Evropským domem se nesla
ostrá kritika Evropské unie či konstatování o naší neschopnosti
předejít teroristickému útoku.

Velmi důrazně zkritizoval Evropskou unii hned první řečník z publika,
expředseda ČMKOS a někdejší europoslanec Richard Falbr, kterému se pranic
nezamlouvá, že porušování pravidel se v Evropské unii netrestá. Dle jeho
názoru na takový přístup EU doplácí.

„Zahraniční politika EU je katastrofální. Vzpomeňte si na tzv.
středozemní iniciativu – jak budeme dávat arabským státům peníze a oni
tam nastolí demokracii. Pak přišlo arabské jaro a podívejte se, jaký je
výsledek,“ pokračoval Falbr v kritizování Evropské unie.

Naprosto katastrofální stav dle jeho názoru panuje i v Evropském parlamentu
a v Evropské komisi. „Deset let jsem seděl v sociálním výboru Evropského
parlamentu a neprosadili jsme vůbec nic,“ přiznal Falbr. Evropská komise je
zase prý složená naprostou většinou z neschopných a nekompetentních lidí.

„Doba velikánů, kteří stáli v čele EU, je dávno pryč. Podívejte se na
předsedu Evropského parlamentu Martina Schulze – teď jsem si přečetl, že
chce kandidovat proti Merkelové a omyli mě. To je prostě neuvěřitelné.
Dělal knihovníka jako ten z Karlových Varů,“ uvedl Falbr, kterého
rovněž zlobí „neuvěřitelné pokrytectví evropských politiků, které
představují velké státy“.

„Vzpomeňte si, jak všichni kamarádili s Muammarem Kaddáfím. Tony Blair (někdejší
britský premiér, pozn. red.) s ním spal ve stanu – doufám, že jenom spal,
Sarkozy (francouzský exprezident, pozn. red.) Kaddáfímu sponzoroval volební
kampaň, díky tomu ho teď odstřihli,“ nastínil někdejší šéf
odborářů, kam míří poznámkou o pokrytectví evropských politiků. Blair
totiž prý přiznal, že mu v únoru 2011 tehdejší libyjský vůdce Kaddáfí
volal, aby ho varoval, že jestli rozbijí Sýrii (patrně měl spíše na mysli
Libyii, pozn. red.), nastane příliv uprchlíků z Afriky. „A tahle banda
pokrytců, která představuje nejsilnější státy Evropské unie, ji de facto
řídí,“ čílil se Falbr.

Debatu Kavana, Kmoníčka a Bašty nad naším postavením ve světě naleznete
ZDE

Krizi unijních elit považuje za problém i moderátor debaty – novinářský
kmet Milan Syruček, který působí jako poradce v orgánech EU. Jako znalec
unijního zákulisí tvrdí, že unijní elity jsou slabé. „Bývalý
předseda Evropské komise Jacques Delors má hlubokou pravdu v tom, že
největším problémem EU je to, že nemá v čele politiky, kteří by měli
nějakou vizi,“ říká Syruček.

Evropská unie dle něho postrádá politiky, jako byli francouzský prezident
Charles de Gaulle či britský ministerský předseda Winston Churchill, kteří
měli představu o tom, jak má vypadat Evropa na desítky let dopředu,
neohlíželi se na volební období. Současná EU má dle Syručka pouze
politiky, kteří nedokáží dohlédnout dál než za čtyřleté volební
období.

Názor, že Evropa nemá lídry, zastává také Ivo Kaplan z Unie evropských
federalistů, který podobně jako Falbr usedl do publika. Dle jeho názoru se
ale nedá hovořit o tom, že chybějí lídři v evropských institucích.
Evropě se prý spíše nedostávají lídři národních států, nějaké
osobnosti, které jsou schopny zaujmout. Na jejich hledání bychom se dle
Kaplana měli zaměřit.

„Nepatřím mezi čelné obdivovatele naše prezidenta, ale musím říct, že
Zeman měl možná křišťálovou kouli nebo zdravý úsudek – v posledním
půlroce se zachoval velmi strategicky,“ ocenil Kaplan prezidenta Zemana.

Normalizační proudy v EU

Do Evropské unie se zhurta pustil i bývalý český velvyslanec v Rusku a na
Ukrajině Jaroslav Bašta, a to v odpovědi na otázku bezpečnostního experta
Jana Schneidera, který poukázal na to, že sociálnědemokratický
europoslanec Jan Keller nedávno psal o tom, že se chystá zřízení „euro-agit-propag-komitetu“
proti ruské propagandě, ale v evropském měřítku. „Kde se takové
normalizační proudy berou? Trochu mi to nejde na rozum, že celá Evropa na to
jde?“ vyjádřil Schneider znepokojení.

Takové nápady cenzury Bašta považuje za přímý důsledek deficitu
demokracie ve strukturách Evropské unie, kterou navíc řídí druhořadí
politici. „Evropská komise připomíná daleko více politbyro ústředního
výboru Komunistické strany Sovětského svazu, než cokoliv jiného. Jenom se
tam lidi nedostali do vedoucích pozic tak jako kdysi – neprostříleli se tam
jako za Stalina, nebo nepropili jako za Brežněva. Ale byli tak nepohodlní
doma, že je bylo třeba uklidit. Podle toho pak vypadá rozhodování,“
myslí si Bašta.

Tristní obsazení Evropské komise společně s nulovou kontrolou ze strany
Evropského parlamentu, který nemá ani zákonodárnou iniciativu, pak vedou
dle exvelvyslance k tomu, že komisaři „mohou mít nedemokratické nápady“.
„A nejhorší je, že jim to může projít,“ podivuje se Bašta.

Německo jako vyrovnávač

Na situaci v Evropské unii a zvláště na postavení Německa se zaměřil
ředitel zahraničního odboru Kanceláře prezidenta republiky Hynek Kmoníček,
když odpovídal na jeden z posluchačských dotazů.

Uvedl, že z pohledu jeho analýzy nejsme svědky boje mezi zeměmi
Visegrádské čtyřky a Německem. Zápas se prý spíše odehrává mezi
střední Evropou a jižním křídlem EU, které je dle Kmoníčka v tuto
chvíli v podstatně horší situaci, než jsme my a má jakousi „podivnou“
snahu vyřešit své problémy tím, že je nahrne do Bruselu.

Krásně se to prý ukazuje na otázce migrace. „Skoro všichni z jižního
křídla EU by migrační politiku převedli do Bruselu celou, aby tam nemuseli
dělat žádná národní rozhodnutí,“ všiml si hradní diplomat. Proč?
Protože jsou kritizováni za rozhodnutí, která již udělali a tuší, že by
mohli být pranýřováni i za rozhodnutí, která by se do budoucna chystali
udělat. „Tak ať je radši celá dělá Brusel a řecký imigrační
eurokomisař Avramopoulos,“ myslí si prý.

Oproti tomu Visegrád se dle Kmoníčka snaží udržet si národní kompetence
silných národních států v jednotlivých problematikách, kde si myslí, že
sami sebe znají více, než nějaký příslušný „euroministr“ nebo de
facto komisař.

Role Německa mezi těmito dvěma křídly v EU spočívá dle hradního
diplomata v tom, že se snaží udržet rovnováhu v Evropské unii tak, aby EU
neběžela v koloběhu dalších a dalších brexitů, k nimž by se přidávaly
další státy. „Němci se, dle mého, snaží v tuto chvíli najít kompromis
mezi tím, co tvrdí Visegrád a co jižní křídlo EU. Alespoň to bylo do
velké míry podstatou poslední návštěvy Angely Merkelové v Praze, kdy se
tyhle dvě věci snažila lepit dohromady,“ podotkl Kmoníček.

Početné publikum, v němž usedla řada známých osobností, jako zmiňovaný
exšéf odborářů Richard Falbr či bezpečnostní expert Jan Schneider, ale
také třeba novinář Jan Petránek a bezpečnostní analytik Miroslav Polreich,
zajímala například také tematika islámského terorismu.

„Nepřehlížíme příliš Balkán? Protože je možné, že se cosi
pozitivního stane s Islámským státem, ve smyslu jeho eliminace, pak hrozí
proliferace teroristů a Kosovo je taková letadlová loď…“ otázal se
bezpečnostní expert Jan Schneider.

V odpovědi zaznělo, že Kosovo by v případě přesunu teroristů byla
ještě dobrá varianta, horší by byl jejich přesun do západních měst,
třeba do Bruselu nebo Paříže. Hradní diplomat upozornil, že na našem
evropském území se již pohybuje něco mezi pěti sty až šesti sty
operativců, kteří prošli výcvikem v Islámském státu. „Otázka je, co
budou dělat. To nikdo neví. Pokud na ně chcete nasadit
čtyřiadvacetihodinovou sledku, tak je to v průměru patnáct až padesát
lidí na jednoho. Vůbec nemáme tyto kapacity,“ nepotěšil Kmoníček
přítomné.

S chystanými vojenskými operacemi proti Islámskému státu, kdy se očekává
jeho porážka, se dá dle Kmoníčka předpokládat, že si ISIS bude
potřebovat dokázat, že není poražen. „Jak se to dokazuje, je nám všem
jasné,“ naznačil diplomat možný teroristický útok v Evropě. V tomto
smyslu bude dle něho poměrně klíčová úloha Balkánu. Spíše než Kosova
by se ale spíše obával o Bosnu. „Teď jsem si jí docela prošel a
vstávaly mi vlasy hrůzou na hlavě, co jsem viděl,“ podělil se Kmoníček
o poznatek, který si na závěr v odpovědi na otázku stran českých
možností v Sýrii rýpl do lidoveckého poslance Ivana Gabala.

Česká velvyslankyně v Sýrii Eva Filipi, která jako jedna z mála zůstává
na místě, představuje dle Kmoníčka náš velký trumf, protože
zprostředkovává zastoupení i pro Američany. Hradní diplomat zdůrazňuje,
že naše zastoupení v Sýrii je již několik let naše nejvyšší karta
vůči USA. „Takže pozdravuji poslance Gabala, jenž to tam chtěl zavřít a
poškodit transatlantickou vazbu,“ zakončil s nadsázkou Kmoníček.
