Běžné lidi čeká ožebračení, sdělil jasně Petr Robejšek. Zmínil také
zákaz Vánoc kvůli muslimům

REPORTÁŽ Bublina předimenzované světové ekonomiky zanedlouho splaskne a
čeká nás opět krize. V některých evropských zemích panuje nyní už „předrevoluční“
situace. A pokud se islamizaci rezolutně nepostavíme, čeká nás postupná
ztráta našich hodnot. Budeme muset například ignorovat Vánoce a ženy se
začnou zahalovat, aby náhodou přistěhovalce nedráždily. I taková tvrdá
slova padala na přednášce sociologa a známého politického komentátora
Petra Robejška na Ekonomické fakultě Technické univerzity v Ostravě.

Vědecký pracovník, který emigroval v 70. letech do Německa a stále v něm
žije, se ve svém vystoupení zabýval především dvěma tématy – situací
v ekonomice a uprchlickou krizí. „V 70. až 80. letech minulého století se
už setkáváme s dozníváním ekonomického boomu ve světě u vyspělých
zemí a také se začal vyčerpávat fenomén globalizace. Jde o
dlouhodobější ukončování růstové fáze v ekonomice, i když je všude
snaha ho znovu nastartovat. Trh je přesycený a podnikatelé jen těžko
vytvářejí další úspěšné projekty. Banky nabízejí peníze – levné
úvěry – ale není o ně zájem, protože je těžké na trhu uspět.
Zažíváme nejen konec hospodářského růstu, ale i konzumní společnosti,“
konstatoval hned v úvodu politolog Robejšek. Dále vysvětloval, že tyto
znaky jsou v současné době nejvíce patrné u zemí společenství BRICS (Rusko,
Čína atp.), kdy začal ochabovat boom s levnou asijskou prací. Ta totiž
vyvolala v Evropě i jinde zánik některých odvětví, spustila větší
nezaměstnanost, a tak poklesla i koupěschopná síla. Tento negativní trend
pak posílila finanční krize, která vypukla v roce 2008. Po té se ještě
více posílila i zadluženost některých států.

„Novým trendem ve vyspělejších zemích je efektivizace, to znamená
produkovat stejně, ale za nižší náklady a zkombinovat politiku s ekonomikou.
Kupříkladu kancléřka Merkelová nedávno prohlásila, že německou
demokracii přizpůsobí zejména požadavkům trhu. I u nás jsou velmi
podobné tendence. To jsou ta Babišova slova o tom, že bude stát řídit jako
firmu. Jeho náměstek pak dokonce prohlásil: ‚Když mi dáte potřebná
čísla, dovedu ukočírovat stát.‘ Jenže to je všechno špatně, to jsou
iluzorní myšlenky. Z těch technokratických tendencí a snah všechno
znormovat se pak nejprve vytvoří paternalistický stát, ze kterého se
postupně vyvine nová totalita, která absolutně přehlíží lidskou
individualitu jako třeba v Číně. V Německu se to nyní děje elegantním
způsobem, kdy kancléřka Merkelová nastíní nějaké téma, které považuje
za definitivní řešení, a už dál o něm s nikým nediskutuje. Za příklad
může sloužit právě nekontrolovaná migrace,“ doplnil známý komentátor
s tím, že ekonomickou krizi v budoucnu s určitostí očekává, a to se
všemi negativními dopady – zhroucením světových burz a ožebračením
běžné populace.

Islám se musí oddělit od řízení státu

Za hlavní příčinu uprchlické krize považuje Petr Robejšek zaostalost „třetího
rozvojového světa“ v arabských a afrických zemích, a to zejména tam, kde
je ústředním náboženstvím islám. V těchto státech pak podle něj
především dominují špatné formy vládnutí. Hromadí se tam národnostní
třenice mezi jednotlivými kmeny (šíitové, sunnité) i náboženské rozpory.
„V islámu je náboženství dominantní nad politikou i ekonomikou, a
protože vyspělost těch zemí není zrovna vysoká, jsou tam velmi silné
tendence většinu problémů řešit silou na rozdíl od západní Evropy, kde
sílu používáme jen v naprosto krajních situacích. Jak těmto zemím
účinně pomoci – zmodernizovat je – zůstává otázkou. Určitě je ale
cestou omezit vliv jejich náboženství na řízení státu,“ zamýšlel se
nad podstatou utečeneckého exodu česko-německý politolog.

Ten nevěří v pohodové soužití naší kultury s islámskou, ve které je
příliš mnoho rozdílů, a domnívá se, že právě tento nesoulad může
později destabilizovat společnost v různých evropských státech. „Nikde
není psáno, že ti lidé, kteří do Evropy přicházejí, jsou většinou
demokraté. Jde často o lidi, kteří se svými názory neuspěli, a proto
museli odejít. V zemích, kde žili, probíhaly válečné konflikty, ve
kterých se používaly i chemické zbraně. Samozřejmě mezi uprchlíky je i
určitá část válečných obětí. Ty by se měly dát lehce rozpoznat. Když
mi jde o život, uteču do první blízké, bezpečné země. Když chci jít
ale dál a mít co nejlepší životní podmínky, pak už spíše jde o
ekonomické uprchlíky,“ prohlásil Petr Robejšek. Velkým problémem podle
jeho názoru bude asimilace migrantů, protože prý většinou přicházejí
méně kvalifikovaní lidé, kteří ve větší míře nebudou schopni
akceptovat západoevropskou píli, dochvilnost a zatížitelnost. Nebudou
údajně stačit současnému trendu evropské efektivizace. Jejich
očekávání budou potom nenaplněná a je otázkou, jak na to zareagují.

„S migranty jistě přichází i zlomek procenta teroristů, to nelze
vyloučit. Jenže ti u svých nespokojených krajanů mohou nacházet zázemí,
ostatní muslimové jim pomoc budou jen těžko odpírat. V západní Evropě
nyní panuje názor, že jsme společensky vyspělejší, a měli bychom tedy
některé jejich excesy tolerovat, a to i v případě, když nám jdou přímo
po krku. Já s tím nesouhlasím, přílišnou benevolencí ztratíme svoje
základní hodnoty. Například bychom se jim mohli přizpůsobit až do té
míry, že nebudeme slavit Vánoce nebo ženy začnou nosit burky, abychom
islámské přistěhovalce neprovokovali,“ podotkl dále politický
komentátor.

Merkelová chybu neuzná, Němci ale otočili svou politiku vůči uprchlíkům

Poslední dohodu s Tureckem považuje Petr Robejšek za neuskutečnitelnou,
jelikož už nyní vadí některým evropským politikům navrhovaný
bezvízový styk s Tureckem a také jeho požadované zrychlení procedur pro
vstup do EU. Na dotaz z publika, jak hodnotí kancléřku Merkelovou, pak
reagoval: „Státníci, kteří jsou dlouho u moci, ztrácejí soudnost, to byl
problém i Helmuta Kohla. Když disponujete tak velkou mocí a někdo vám
stále pochlebuje, není se ani co divit. Angela Merkelová také zastává
metodu vládnutí s velkou trpělivostí, to znamená, že čeká, až se
některé věci vyřeší samy. S uprchlickou krizí to ale moc nevychází.
Německo však svůj přístup k uprchlíkům dost změnilo, i když se o tom na
veřejnosti nemluví. Hodně je v kurzu návratová politika a nedivil bych se,
kdyby uzavření hranic v Makedonii Němci podpořili tajným diplomatickým
jednáním. V uplynulých zemských volbách totiž vládní strana CDU oslabila.
Postupně z politiky otevřené náruče ustupují a veřejně to samozřejmě
nepřiznávají.“

V závěru přednášky Petr Robejšek uvedl, že myšlenka etablovat západní
demokracii do států na Blízkém a Středním východě je zcela scestná,
což se projevilo zejména na situaci v Libyi, kde po Kaddáfím nastoupili
politici ještě horšího charakteru a země upadla do chaosu. „I všechny ty
dřívější intervence některých velmocí kvůli ropě byly prakticky
zbytečné. Dnes cena ropy klesá skrze plošnou ekonomickou stagnaci, a to se
dalo přece předpovídat,“ dodal českoněmecký politolog.
