Cinknutá čísla? Petr Štěpánek má podezření ohledně preferencí
Clintonové

Bývalý člen Rady pro rozhlasové a televizní vysílání Petr Štěpánek se
na svém facebookovém profilu rozepsal nad zajímavou hrou čísel v
amerických prezidentských volbách.

„Zatímco ještě v pondělí ráno měla dle serveru RCP Hillary v průměru
všech celostátních průzkumů 46,6 a Donald 44,8 procent, dnes ráno se
preference posunuly na 46,8 a 43,6. Ale v protipohybu k těmto číslům naopak
Hillary ubylo ‚jistých‘ volitelů z pondělních 216 na dnešních 203,
zatímco Donald zůstává na svých 164. Počet ‚nejistých‘ volitelů,
kteří se nakonec mohou přiklonit na tu i onu stranu, se zvýšil ze 158 na
171,“ zmiňuje Štěpánek preference demokratické kandidátky Hillary
Clintonové a republikánského kandidáta Donalda Trumpa. A zároveň se ptá,
zda čísla odrážejí realitu, nebo jde o cinknutá čísla, jež mají
přání na realitu přeměnit.

„Ví se, že lidé mívají tendenci připojit se k předpokládanému
vítězi. V politologii se tomu říká ‚last wagon effect‘. Proto
samozřejmě existuje snaha, notabene těsně před volbami, pomoci miláčkovi
mainstreamu čísly z říše přání. Známe to i z našich luhů a hájů. O
celostátní preference navíc v americkém způsobu voleb vůbec nejde. Bush
ml. se stal prezidentem, ačkoli celkově získal méně hlasů než Gore,“
dodal Štěpánek s tím, že se hraje o volitele z jednotlivých států.
Magickým číslem je podle něj číslo 270.

„Přičemž v naprosté většině států vítěz bere všechno. Tedy
všechny volitele. A aby ani průzkumníci nakonec nebyli za blbce, poctivě
přiznávají, že v tzv. swingujících státech, kde to může dopadnout tak i
tak, není jistého vůbec nic. Bude to věru zajímavá noc,“ uzavřel
Štěpánek.

Celý komentář Petra Štěpánka:

Zajímavá hra čísel. Zatímco ještě v pondělí ráno měla dle serveru RCP
Hillary v průměru všech celostátních průzkumů 46,6 a Donald 44,8 procent,
dnes ráno se preference posunuly na 46,8 a 43,6. Ale v protipohybu k těmto
číslům naopak Hillary ubylo "jistých" volitelů z pondělních 216 na
dnešních 203, zatímco Donald zůstává na svých 164. Počet "nejistých"
volitelů, kteří se nakonec mohou přiklonit na tu i onu stranu, se zvýšil
ze 158 na 171. Nabízejí se otázky. Odrážejí čísla preferencí realitu?
Nebo jsou to cinknutá čísla, jež mají přání na realitu přeměnit? Ví
se, že lidé mívají tendenci připojit se k předpokládanému vítězi. V
politologii se tomu říká "last wagon effect". Proto samozřejmě existuje
snaha, notabene těsně před volbami, pomoci miláčkovi mainstreamu čísly z
říše přání. Známe to i z našich luhů a hájů. O celostátní
preference navíc v americkém způsobu voleb vůbec nejde. Bush ml. se stal
prezidetem, ačkoli celkově získal méně hlasů než Gore. Hraje se o
volitele z jednotlivých států a magické číslo je 270. Přičemž v
naprosté většině států vítěz bere všechno. Tedy všechny volitele. A
aby ani průzkumníci nakonec nebyli za blbce, poctivě přiznávají, že v
tzv. swingujících státech, kde to může dopadnout tak i tak, není jistého
vůbec nic. Bude to věru zajímavá noc.
