Telefonát Vladimira V. Putina a Donalda J. Trumpa: Věc má zásadní dozvuky.
Západ se otřásá

Donald Trump včera poprvé hovořil se svým ruským protějškem Vladimirem
Putinem. V telefonickém hovoru přislíbil ruskému vůdci zahájení „nové
éry konstruktivní spolupráce“. Sblížení vztahů mezi oběma velmocemi
však prý nehraje do karet EU ani kancléřce Merkelové.

Telefonický rozhovor mezi oběma prezidenty světových velmocí zcela jistě
neudělal radost představitelům Evropské unie. „Juncker, Schulz a další
politici z Bruselu ani po vyhlášení výsledků voleb nepolevili ve své
protitrumpovské rétorice. Ovšem smířlivý tón rozhovoru mezi americkým a
ruským prezidentem znamená, že Brusel je z pohledu nové americké
administrativy odstaven na vedlejší kolej,“ míní Express.

Podle britského deníku je zřejmé, že ve vztahu mezi Ruskem a Spojenými
státy dojde k významnému „tání“. „Putin blahopřál Trumpovi ke
zvolení a sdělil mu, že jej respektuje a věří v budoucí úspěšné
politické partnerství. Ruský prezident také patrně vyjádřil přání, aby
se obě velmoci v budoucnu nevměšovaly do vnitřních záležitostí té
druhé. Užší vztahy mezi Spojenými státy a Ruskem by mohly znamenat pro
Evropskou unii problém,“ tvrdí britský deník.

Ostatně případné vítězství Donalda Trumpa v amerických prezidentských
volbách označil za problém například předseda Evropského parlamentu
Martin Schulz. Před dvěma měsíci v rozhovoru pro magazín Spiegel
konstatoval, že republikánskému kandidátovi chybí znalosti a odpovědnost,
které jsou z jeho pohledu potřebné pro úspěšné vykonávání tak vysoké
funkce. „Také proto doufám, že nakonec do Bílého domu dokráčí
demokratická kandidátka Hillary Clintonová,“ uvedl Schulz.

Své „diplomatické schopnosti“ ukazuje také šéf Evropské komise
Jean-Claude Juncker, který si nebere servítky s Trumpem ani několik dní po
vyhlášení výsledků voleb. V páteční debatě se studenty v Lucemburku se
nechal slyšet, že Trump představuje hrozbu pro vztahy mezi Evropou a
Spojenými státy. Vedle toho se také přezíravě vyjádřil o schopnostech 45.
amerického prezidenta, když řekl, že se bude „dva roky učit poznávat
svět, který vůbec nezná“.

Vzhledem k dominanci Německa v Evropské unii je však zřejmé, že postoj
Bruselu nakonec bude kopírovat vzájemné vztahy mezi německou kancléřkou
Angelou Merkelovou a Donaldem Trumpem. A jak tvrdí Matthew Karnitschnig z
Politico.eu, pragmatická kancléřka dobře ví, že Německo Spojené státy
potřebuje. „Navíc Merkelová Trumpa vlastně dobře zná a ví, jak jednat s
politiky, kteří ji podceňují. V minulosti přece musela jednat s Putinem,
Erdoganem či Berlusconim.“

„Když se ji snažili Putin nebo Berlusconi vyvést z konceptu, zachovala
Merkelová vždy absolutní klid a dělala, že se nic nestalo. Otázkou však
je, jestli bude taková taktika platit na Trumpa. Německo je příliš
závislé na Spojených státech a Merkelová tak nemůže Trumpa zcela
ignorovat, jak to často dělá s Putinem. Amerika je pro Německo největším
obchodním partnerem a německý průmysl je silně závislý na americké
poptávce,“ píše Karnitschnig.

Jak ovšem připomíná zpravodajská agentura Reuters, budování vztahů mezi
Trumpem a Merkelovou nebude jednoduché. „Trump v průběhu své kampaně
nazýval Clintonovou ‚americkou Merkelovou‘ a rozhodnutí německé
kancléřky otevřít hranice uprchlíkům označil za ‚šílené‘,“
píše Reuters a dodává, že Merkelová je pragmatička a od toho se budou
také vzájemné vztahy s Trumpem zcela jistě odvíjet.

Na druhou stranu Reuters varuje, že přílišné sbližování mezi Trumpem a
Putinem by mohlo znamenat pro Merkelovou problémy. „Za jeden z jejích
největších úspěchů v oblasti zahraniční politiky lze považovat
sjednocení EU v otázce sankcí vůči Rusku. Pokud Spojené státy nastolí s
Ruskem užší vztahy, její politika vůči Putinovi se zhroutí jako domek z
karet,“ píše Reuters s tím, že kancléřce uškodí i pravděpodobný
konec jednání o dohodě TTIP, kterou prosazovala, ale Trump tuto dohodu
nepodporuje.
