Nový šéf exekutorů: Odměny nejsou příliš vysoké. Vyjadřují
náročnost povolání

Exekutoři mají nového šéfa. Jak by chtěl řešit problém se stovkami
tisíc lidí v dluzích? Jak mohou exekutoři pomoci v boji proti zadluženosti
domácností, a jsou odměny exekutorů pořád příliš vysokě? Na to ve
Dvaceti minutách Radiožurnálu odpovídal nový prezident Exekutorské komory
Vladimír Plášil.

Hned v úvodu Vladimír Plášil, který má úřad na Praze 7 a je exekutorem
od roku 2001, upřesnil, že v současné době jim příliš mnoho exekucí
nepřibývá. „Když jsme začínali v roce 2001, překlopilo se na nás
velké množství případů, které stát nebyl schopen vymoci. Exekucí
pribývá z pohledu číselného, je to o mnohočetnosti exekucí,“ uvedl s
tím, že číselný přehled není až tak relevantní, jelikož zde nejsou
informace o počtu exekucí, které provádějí celní úřady, správce daní,
obecní úřady, magistráty a tak dále.

Podle Plášila jsou odměny – ať už pro advokáty nebo exekutory, které
jsou spojeny s bagatelními dluhy, jež často dorostou do řádu tisíců až
desetitísíců korun a zavedou dlužníky do dluhové spirály – nastaveny
přiměřeně. „Víme, že jak advokátům, tak soudním exekutorům byly
tarify sníženy zejména v pásmu bagatelních pohledávek. Je otázka, co to
přinese, řada advokátů podle mě se té právní pomoci ve vztahu k
bagatelním pohledávkám vyhýbá, nebo se snaží klienta přesvědčit, aby
sloučil do celkově většího součtu množství těch pohledávek,“ řekl.

Poznamenal také, že původní výše odměny je podle něj i doposud
adektávní, pokud to srovná s novelizací exekučního řádu, kde došlo ke
snížení o jednu třetinu. „To se pak promítne ve výsledku hospodaření
každého exekutorského úřadu,“ dodal.

Nový prezident Exekutorské komory nesouhlasí s tím, že dochází ke
snižování odměny pro exekutory. Naposledy razantní snížení provedl
ministr spravedlnosti Robert Pelikán. „Od samého začátku jsme s tím
nesouhlasili. Za sedmnáct roků Exekutorské komory ty vstupy v činnosti
soudních exekutorů zdražují, zvyšují se také různé náklady. Snížení
přišlo nevhod a v nepravý čas,“ zdůraznil s tím, že jejich odměny
nejsou nemorální a příliš vysoké, vždy byly menší než odměny
advokátů a vyjadřovaly náročnost tohoto povolání.

Podle Plášila by v současném problému v rámci exekucí velmi pomohlo,
kdyby byla větší regulace půjček, regulace reklamy na tyto půjčky,
postihování lichvy a větší finanční gramotnost obyvatel. Exekutoři a pro
ně nastavená pravidla na současném stavu prý žádnou vinu nenesou. „Exekutoři
kvůli řešení problému s vysokými počty dluhů a vysokými počty exekucí
se douhá léta podílejí na výuce k finančí gramotnosti. Máme i bezplatné
právní porady, snažíme se informovat. Dlužnící si ale sami musí také
uvědomit proporci možného a chtěného,“ uvedl Plášil s tím, že by
lidé měli dobře zvážit, jaká je jejich situace a zda si skutečně
chtějí půjčit na dovolenou či na dárky.

Exekutorská komora dlouhodobě podporuje to, aby dlužnící měli jednoho
svého exekutora bez ohledu na to, kolik exekucí je proti nim vedeno, ale
exekutorské úřady však v tomto názoru zajedno nejsou. Dlužníkům by ve
vypořádávání dluhů a exekucí, podle odborníků, mohla situaci usnadnit
„místní příslušnost“, ale ani v tomto však prý nejsou exektuři
schopni se sjednotit v názoru, jak by toto řešení mělo přesně vypadat.
„Pochybují, že by místní příslušnost pomohla snížít počet exekucí,
komunikaci s exekutorem by asi usnadnila, náklady jsou už ale v exekučním
tarifu celkem malá částka,“ míní Plášil.

Za jak dlouho je reálné, že by exekutoři na tomto kroku ohledně místní
příslušnosti našli shodu, to je podle Plášila otázka spíše politická a
zákonodárná. „V žádné komoře nikdy nedosáhnete stoprocentní shody.
Pokud dojde ke změně, tedy bude v nějaké formě přijata místní
příslušnost, tak velké úřady budou propuštět a malé úřady budou zase
muset přijímat další zaměstnance a zvažovat, kde na to vezmou zdroje,“
vysvětlil a dodal, že to bude otázka určitého přechodného období.

Ministerstvo spravedlnosti navrhuje jedno z řešení – takzvaný institut
oddlužení. „Pan ministr Pelikán řekl, že institut oddlužení není
dluhovou amnestií všeobecnou, jak si laická veřejnost představuje,“
upřesnil Plášil, podle něhož je to myšlenka dobrá, ale. bude se v rámci
projednávání v Parlamentu muset zvážit, jaké omezující nebo
doporučující podmínky v tomto případě přijmout. „Nebude to totiž
nároková věc, případ každého dlužníka bude muset být soudem velice
přísně a nezávisle posouzen,“ uzavřel.
