Kalousku, je to špatné. Sobotko, je to drsné, že. Zdeněk Zbořil naděluje
a předpovídá zlé věci pro ČT

ROZJEZD ZDEŇKA ZBOŘILA „Jeho strana neprohrála volby kvůli idejím, ale
kvůli hulvátskému chování a nehoráznostem, kterými častoval kdekoho,“
komentuje politolog Zdeněk Zbořil proslov dnes už bývalého šéfa TOP 09
Miroslava Kalouska na sněmu TOP 09. Jenže, získá Topka v čele s
europoslancem Jiřím Pospíšilem u voličů lepší kredit? „Pan Pospíšil
sice vyhrál ODS volby v Plzeňském kraji, ale čo bolo, to bolo, terazky to
bude asi jinak.“ V Rozjezdu se Zbořil věnuje také výzvě z jižní Moravy.
Místní sociální demokraté žádají Bohuslava Sobotku, aby složil mandát:
„Těch pomníků padlých, které pomáhal stavět, je dnes příliš mnoho.“
A vystupování Demokratického bloku v Poslanecké sněmovně? „Nic
nepochopili, ničemu se nenaučili.“

„Pan Kalousek se nechal zase jednou unést svým obdivem k poezii. To má
jednu, dobře už z jeho projevu známou, nevýhodu. Čím vynalézavější je
při vyhledávání metafor a nejrůznějších rétorických figur, tím
snadněji sám sobě začíná věřit,“ reaguje doktor Zdeněk Zbořil na
slova Miroslava Kalouska, která pronesl ve své řeči na sněmu TOP 09.
Hovořil například o ukončení určité historie, když TOP 09 vedli „otcové
zakladatelé“. Miroslav Kalousek se totiž rozhodl funkci předsedy už
neobhajovat. Konstatoval i to, že se TOP 09 stala „nejsilnějším
protestním hlasem proti narůstající koncentraci moci a autokratickým
tendencím“. Opřel se do šéfa ANO či do prezidenta. „Nejde o nic méně,
než že se nechceme s Andrejem Babišem zasnít, abychom se pak probudili na
Rudém náměstí.“

Politolog na adresu Kalouska dodává: „Zapomíná, že není pravda jen to,
co právě řekl, ale i to, co dělal v letech minulých, a navíc, že si to
mnozí velmi dobře pamatují. A pokud se bojí probuzení na Rudém (původně
Krásném) náměstí, tomu se mi nechce věřit. Vždyť si ještě pamatuje ze
školy zbytky své ruštiny, anebo ani nezapomněl na dobu, kdy KSČM nabízel
koaliční spolupráci. A protože víme, že miluje operu, možná by rád
navštívil i Velké divadlo v Moskvě, není od toho Rudého náměstí daleko.
S Andrejem Babišem by se ale mohl snadněji dostat do Francie nebo do Bruselu,
alespoň by od něho pochytil trochu francouzštiny.“

V sobotním proslovu popisoval Kalousek i atmosféru, v jaké šla TOP 09 k
volbám. Vliv měla podle něj i skutečnost, že se dominantním tématem stala
migrační vlna z muslimských zemí. Téma pak uchopila řada nejen „populistů,
ale i politických sil, které se brání integračním proudům v EU“, jak
pravil Kalousek: „Bylo by naivní se domnívat, že se na tom propagandisticky
významně nepodílely a nepodílejí ruské zpravodajské služby, které naše
území nikdy nepřestaly pokládat za sféru svého vlivu,“ zmínil. Ujistil
také, že TOP 09 nikdy nebyla a nebude populistickou stranou. „Tak jako jsme
v době hospodářské krize nehleděli na eventuální ztrátu politických
bodů, ale především cítili odpovědnost za budoucnost, tak ani v otázce
migrační krize jsme nikdy nepodlehli pokušení strašit a nabízet líbivá,
leč nereálná řešení.“

Podle Zbořila šlo i v této pasáži proslovu o „jednu z páně
Kalouskových fabulací“, jejímž cílem je odvést pozornost od své osoby a
činů, kterými, byť jako zakladatel, „TOP 09 v posledních několika letech
uškodil“.

Politolog přidává i tento komentář: „Nedávno se vyznával z lásky k
dalajlámovi a z nenávisti k ČLR, tentokrát říká, že s EU budeme na
věčné časy a chce vést válku s ruskými zpravodajskými službami. Dalo by
se říci, že je to vrchol populismu, ačkoli podle jeho slov TOP 09 nebyla a
nebude populistickou stranou. Pak lze tedy alespoň konstatovat, že jsou to
postoje a tvrzení velice blízké politickému extremismu, bez ohledu na to,
že jsou spojována s obranou demokracie a občanských svobod.“

A dál Zbořil doplňuje: „Pan neúspěšný, předseda TOP 09, trochu
zapomněl, že jeho strana neprohrála volby kvůli idejím, ale kvůli
hulvátskému chování a nehoráznostem, kterými častoval kdekoho. Proto je
dnes vnímán jako symbol toho nejhoršího doby minulé, a nikoli jako pilíř
evropské integrace a boje proti Ruské federaci na poli válečném. Pokud mu
TOP 09 uvěří tento další sidestep (kolikátý už v jeho životě) a jeho
ústup do stínu mediálně důležité funkce předsedy parlamentní frakce,
čekají ji ještě, domnívám se, dlouhá léta hledání nové identity.“

„Projev pana Pospíšila byl takový trochu nervózní“

Novým předsedou TOP 09 se stal europoslanec Jiří Pospíšil: „Nejsem
někdo, kdo odjel do Bruselu a nezajímá se o české politické dění,“
řekl v kandidátském projevu. Jeho působení v Bruselu prý může být i
užitečné, protože ukáže TOP 09 jako skutečně proevropskou. „My musíme
zbourat bariéru mezi námi a Bruselem. My jsme Brusel, my patříme k jádru
této rodiny demokratických států,“ kázal delegátům. „Musíme
upozorňovat na nebezpečí z Ruska. Musíme upozorňovat na nebezpečí z
putinovského Ruska, které usiluje o nadvládu. Včera to tady krásně řekl
Martin Bursík,“ zavzpomínal.

„Projev pana Pospíšila byl takový trochu nervózní. Co ale chtít od
nového předsedy strany, kterého TOP 09 hledala téměř na inzerát? Ale to
‚nebourání bariér‘ mu lze uvěřit. Stačí si prohlédnout jeho
výplatní pásku a spočítat všechna obročí, která jsou s jeho pobytem v
Bruselu spojena a můžeme konstatovat, že jemu osobně o žádné bourání
nebourání nejde,“ reagoval Zbořil. „Teď jen jde o to, aby si i jeho
kolegyně a kolegové nemysleli, že podobný rajský život jako pana
Pospíšila čeká i na ně. Podobně, pokud si pan nový předseda myslí, že
má ČR vyhlásit válku putinovskému Rusku, nebo dokonce, že po boku EU jsme
tuto válku již vyhráli, měl by se raději pokusit zbavit se své chtivé
vášnivosti,“ dodal.

K průběhu sněmu Zbořil také říká: „ČT se snažila, aby ukázala
atmosféru sjezdu v rozměrech velké vládní strany a nikoli spolku, který
prolezl do PS PČR s 5-6 poslanci. Pan Kalousek se choval, jako kdyby straně
stále ještě předsedal, a tak jsem zaznamenal jen několik realistických
slov a hodnocení Karla Schwarzenberga, který opatrně, ale jako jeden z mála,
byl ochotný přiznat pravý stav věcí. Obávám se, že to byl hlas
volajícího na poušti a pokud Karel Schwarzenberg odejde, bude to pro TOP 09
větší ztráta než rezignace Miroslava Kalouska.“

A zda bude mít TOP 09 větší úspěch s Jiřím Pospíšilem v čele? „V
české politice je možné leccos. Ale řídit stranu z Bruselu a usilovat o
dvouciferný výsledek v příštích volbách je asi stejná utopie jako 10-20
% STAN a pana Gazdíka v letošní předvolební kampani. Pan Pospíšil sice
vyhrál ODS v Plzeňském kraji, ale čo bolo, to bolo, terazky to bude asi
jinak,“ komentuje Zbořil.

Teď ještě chybí: Děkujeme, odejděte a jména notorických signatářů

Prezident Miloš Zeman odjel do Ruska a web ruské armádní televize Zvezda
hned na začátek návštěvy, v úterý, napsal, že Československo by mělo
být vděčné za sovětskou invazi v roce 1968. Zvedla se vlna odporu, jenže,
když prezident Zeman prohlásil, že jde o urážku českého národa, stejně
následovaly i tyto komentáře: „A malá vyhraná válka, pane Putine, by pro
prezidenta Zemana zajistit nešla?“ okomentoval informaci bývalý český
politik a signatář Charty 77 Daniel Kroupa. „A je to tady! Český prezident
rozhořčen článkem, čirou náhodou publikovaným během jeho cesty po Rusku.
‚Kleknul‘ na nejvyšší ruské představitele, ti se kají. Celá ta
šaráda byla úplná náhoda, a úplně náhodou to MZ přinese nějaké body v
prezidentském klání...“ pokračoval v podobném duchu politický
komentátor Jiří Pehe. „Tuhle průhlednou komedii na vylepšení Zemanova
obrazu jste domlouval s Rusy Vy, nebo byla čistě z dílny FSB?“ napsal na
sociální síti Miroslav Kalousek. Takže, byla to domluvená provokace? A kdo
ji mohl domlouvat? „Všechno je možné, ale pánové Kalousek i Pehe se mohou
mýlit. Stejně tak to mohlo být připraveno v Praze nebo v EU či v NATO. Jen
podle jmen těch, kteří tak rozhořčeně celou záležitost komentovali a
stále ještě komentují, i když se jim dostalo odpovědi na vysoké
diplomatické úrovni, lze soudit na ty, že jako v jiných případech, kterým
jde jen o hledání hole, kterou by mohli svého psa bít. Teď ještě chybí
– Děkujeme, odejděte a jména notorických signatářů,“ reagoval Zbořil.

Na návštěvě v Rusku bylo dohodnuto spuštění Česko-ruského fóra. V
reakci na tyto informace Evropské hodnoty napsaly otevřený dopis ministrovi
zahraničí Lubomíru Zaorálkovi, ve kterém požadují pozastavení jmenované
iniciativy. „Máme obavu, že tento formát nic pozitivního nepřinese a
naopak bude zneužit jako propagandistický nástroj pro zájmy Ruské federace,
které jsou otevřeně nepřátelské vůči zájmům České republiky, a to ze
čtyř zásadních důvodů,“ zmiňují iniciátoři otevřeného dopisu. „Záhadně
placený spolek Evropské hodnoty průhledně slouží jedné straně. Tak proč
by nenapsal odstupujícímu MZV Zaorálkovi? Papír snese všechno, a ti,
kteří si chtějí dopisovat, dnes nic neriskují. Ale myslím si, že i
Česko-ruské fórum čeká podobný osud jako jiná fóra, ať již je platil
kdokoli, a jejichž osud byl dán a omezen zájmem sponzora a jeho úmysly
organizovat sdružení a spolky za účelem naplňování svých zájmů. Ale to
lidé z Evropských hodnot dobře znají ze svých zkušeností,“ reaguje
Zbořil.

Prezident Miloš Zeman během návštěvy Ruska podpořil plynovod Nord Stream
II, jenž má vést plyn z Ruska do Německa. Jak uvedl v pořadu na TV
Barrandov, bylo to po konzultaci s ministrem Jiřím Havlíčkem. Ministerstvo
zahraničí zatím odmítlo situaci komentovat. „Já válkám o energovody
nerozumím, ale chápu, že je to velké politické téma, ve kterém jen velmi
okrajově hraje roli ideologie. I Nord Stream II má jedinou ideologii:
diktaturu peněz a ta potřebuje čas od času vyjádření nějakého politika
jako mimikry. Dokonce ani v EU se o takových věcech ‚demokraticky‘
nehlasuje. Ale nařizuje se!“ poznamenal politolog.

Sobotka? „Zdá se, že je mu už dobrý každý den, kdy…“

Končící premiér Bohuslav Sobotka nehodlá složit mandát poslance, k
čemuž ho kvůli tristnímu výsledku sněmovních voleb vyzvala jeho
mateřská jihomoravská organizace ČSSD. Cítí se zavázán preferenčními
hlasy voličů a nenechá se podle svých slov zastrašit ani odradit předem
organizovaným nátlakem několika brněnských funkcionářů, sdělil premiér
ČTK. „Pokud vím, i těch preferenčních hlasů získal pan Sobotka jen
okolo 4 tisíc. A protože kandidoval v domovském jihomoravském kraji, je to
dost velká ostuda. To, že ho tam nyní dokonce vyzývají k rezignaci na
poslanecký mandát, je ještě horší,“ reaguje Zbořil. „Jednak pan
Sobotka svým odmítáním vzdát se mandátu brání pokusům o obnovení
důvěry voličů ČSSD, jednak to vypadá, že dává přednost osobním
zájmům: Možná se snaží dělat osobní audit a ukrýt se před veřejností.
Je to trochu naivní, stejně jako jeho snaha dostat se do evropských struktur,
které mu už dnes nemusí být příznivě nakloněny. Politika je drsné a
kruté zaměstnání a páně Sobotkovy obavy, podle mého názoru, jsou zcela
namístě. Zatím hraje o čas, zdá se, že je mu už dobrý každý den, kdy
bude prodlužovat agonii své vlády a hájit svůj obnovený poslanecký
mandát,“ dodal.

A jak shrnul Zdeněk Zbořil Sobotkovu kariéru? „Bohuslav Sobotka byl
nesporně velkou naději ČSSD, ale měl smůlu, že politickou kariéru dělal
v době, kdy se ČSSD dostávala k moci, ale také na scestí. Někdy jsou
talent i mládí nebezpečné a ačkoli uměl ‚vysedět‘ mnohé
komplikované situace ve straně i ve vládě, nebyl to člověk koncepční,
kterých měla v posledních letech ČSSD nedostatek. A těch, kteří takovými
byli, se právě s pomocí pana Sobotky rychle zbavovala. Brzy se stal ministrem
financí, až příliš brzy se mu podařilo obklopit se lidmi, kterým
důvěřoval, a kterým zapomněl nevěřit,“ uvedl Zbořil. „Jeho pád jako
předsedy strany ale není jen jeho osobní prohrou. Fanatické ovace na
posledním volebním sjezdu strany byly tak okázalé, že se začal domnívat,
že je úspěšným politikem. Ale ti, kteří ho dnes kritizují, dokonce i v
Jihomoravském kraji, by neměli zapomínat, jak mu před necelými dvěma lety
aplaudovali. Jeho neúspěch je také neúspěchem jejich. A těch pomníků
padlých, které Bohuslav Sobotka pomáhal stavět, je dnes příliš mnoho, aby
bylo pro něj možné hledat omluvu,“ dodal.

Nic nepochopili, ničemu se nenaučili

Demokratický blok na ustavující schůzi nechtěl podpořit Radka Vondráčka
na pozici předsedy Poslanecké sněmovny, Tomia Okamuru ani Vojtěcha Filipa na
pozici místopředsedy, ale vyzývali ostatní, aby naopak podpořili Petra
Fialu. „Vypadá to, jako kdyby hlavní motivací členů tzv. Demokratického.
bloku nebylo nic jiného, než uražená ješitnost, doprovázená zklamáním,
že s nimi nikdo nechce spolupracovat, respektive poslouchat jejich rady,“
uvedl Zbořil. „Především ale všichni členové této zatím jen ad hoc
koalice podcenili harmonogram ustavování Poslanecké sněmovny, volby
předsedy a místopředsedů a svými prohlášeními o tom, s kým chtějí
nebo nechtějí spolupracovat daly vzniknout dohodě těch, kteří se na práci
Poslanecké sněmovny chtějí podílet. Kdyby si členové bloku ušetřili
silná slova a vzpomněli si na zásady slušného chování, možná si mohli
ušetřit ostudu s nezvolením Petra Fialy místopředsedou PS. Dokonce,
alespoň podle veřejného vystupování některých z nich, by se mohlo říct:
nic nepochopili, ničemu se nenaučili,“ dodal.

Demokratický blok, a nejen on, stále upozorňuje na skrytou koalici ANO, SPD a
KSČM. Jenže, opravdu už vznikla tato koalice? „To je další heslo z
hysterické dílny tzv. Demokratického bloku. Chovají se, jako kdyby vyhráli
volby a najednou zjistili, že tomu tak není. A hledají, čím si svoje
neúspěchy omluvit,“ uvedl Zbořil.

Andrej Babiš vyzval ODS, aby s ním šla do koalice, hned po volbách. Ti to od
začátku odmítají. Aktuálně je požádal o spolupráci znovu. Otázkou je,
zda jde od Babiše jen o taktický manévr nebo by skutečně koalici s ODS
uvítal. „Andrej Babiš pravděpodobně předpokládal, že ODS jeho nabídku,
učiněnou poprvé hned po volbách, odmítne. Jistě ale netušil, že její
poslanci budou tak neústupní, že se rozhodnou dělat politiku z lavic opozice.
Ale jistě to rád uvítal. Koneckonců bude zajímavé sledovat, jak dlouho
bude blok okolo pana Fialy a Stanjury ve své neústupnosti pokračovat,“
říká politolog.

Předseda SPD Tomio Okamura opravdu tvrdě vystupuje na tiskových konferencích
proti „Bakalovým médiím“ i proti ČT, kterou dokonce označil za jedno z
nejvíce dezinformačních médií v republice. Mnozí na sociálních sítích
píší o útocích na svobodná média. „Zdá se, že si SPD našla nové
téma, které bude atraktivnější než ta dosavadní. Ale pokud si někdo
myslí, že pan Okamura útočí na ‚svobodná média‘, která on považuje
za ‚nesvobodná‘, mohl by se zamyslet nad tím, zda podobný názor nemá
velká část občanů ČR, která se před monotematickou agitací třeba jen
veřejnoprávních médií neutíká ke komunikaci na nejrůznějších
alternativních prostředích masové komunikace. V každém případě otevřel
téma, o kterém se mluví a možná se k němu ještě leckdo přidá,“
uzavírá Zdeněk Zbořil dnešní Rozjezd.
