Jako když Hitler prohrál u Moskvy. Všichni už vědí, že se elitáři dají
porazit. Teď však začnou kydat největší špínu, varuje Petr Hampl

ROZHOVOR Sociolog Petr Hampl již dopředu označil letošní prezidentské
volby v USA za nejdůležitější v historii a vítězství Donalda Trumpa
nyní přirovnává k bitvě před Moskvou za druhé světové války. Je prý
pro celý svět velmi důležité, že Donald Trump ukázal, že je možné
zlomit moc nadnárodních organizací a superelit, které si začínaly myslet,
že jsou neporazitelné.

Ještě před volbami jste napsal, že se jedná o „nejdůležitější volby
v dějinách“. V čem podle vás spočívala jejich důležitost? A co tedy
dějinám světa může přinést vítězství Donalda Trumpa?

Obama byl fakticky ovládán svými saúdskými a katarskými sponzory. To není
jen spekulace, to potvrdily i e-maily zveřejněné v rámci WikiLeaks.
Clintonová by představovala pokračování tohoto trendu, kdy islámské
fundamentalistické režimy mohly používat americkou armádu a americké
tajné služby k prosazení svých cílů. V první řadě k podpoře masové
islámské imigrace do Evropy.

To se teď změní. Trump není závislý na žádném islámském režimu a
otevřeně označuje islám za obrovské nebezpečí. Nebude podporovat
islamizaci USA ani islamizaci Evropy.

Podstatné je i to, že Donald Trump ukázal, že je možné zlomit moc
nadnárodních organizací, velkých bank, korporací a neziskovek. Že i
superelity jsou porazitelné.

Někteří prezentují Donalda Trumpa jako „poslední vzpouru bílého muže“,
či poslední tón „klasické“ politiky dvacátého století. Zaznamenal
jsem, že i vy jej vnímáte podobně. V čem je tedy Trump „poslední
nadějí“ západní civilizace?

Přirovnal bych Trumpovo volební vítězství k bitvě u Moskvy za druhé
světové války. Koalice islamistů a západních elitářů má pořád navrch,
ale poprvé se stalo, že prohrála velkou bitvu.

To ještě vůbec nemusí znamenat, že se svobodný svět ubrání a rozhodně
to neznamená, že vítězství je blízko. Ale změnilo se to, že nyní je
možné vést rovnocenný boj. Vlastenci ve většině západních zemí
získají sebevědomí a mohou se lépe vzájemně podporovat. „Kavárny“ v
různých zemích znejistí. Masa kariéristů nebude vědět, na kterou stranu
se má připojit.

Je ale dobré vidět, že nadějí civilizace není Donald Trump. Nadějí
civilizace jsou miliony obyčejných lidí, kteří podporovali Trumpa a kteří
budou v různých západních zemích svádět boj s elitami a silami islamizace.

Donald Trump se prezentoval jako prezident „těch, na které se zapomnělo“.
Obyčejných lidí z venkova nebo menších měst, slovy Jiřího Pehe „těch
bílých a nevzdělaných“. Teď vyhrál prezidentské volby a je načase
položit si otázku – jak těmto lidem může skutečně pomoct? Má vůbec
šanci dostát nadějím, které do něj tito lidé vkládali?

Donald Trump nesliboval zázraky. Donald Trump dělníkům a sedlákům sliboval,
že bude používat selský rozum a že si bude ve Washingtonu počínat tak,
jak by si počínali oni. Tomu dostát může.

A za tím je přesvědčení, že politici nemají opravovat život občanů.
Že stačí, aby politici přestali škodit, a občané si svoje země dokážou
opravit sami.

V moderní historii se občas stávalo, že politici, kteří uspěli v USA,
následně „strhli“ řadu světových politiků, kteří se jimi inspirovali.
V osmdesátých letech Ronald Reagan, o dekádu později Bill Clinton…
Zažijeme podle vás něco podobného nyní s Donaldem Trumpem?

Je to velice pravděpodobné. Nezapomínejme, že ve většině evropských
zemí existuje nějaká politická síla, která má k trumpovskému stylu a
programu velmi blízko. Pro ty všechny to bude obrovské povzbuzení. V
Rakousku to zvyšuje šance Hofera, v Německu AfD, ve Francii Marine Le Penové,
v Nizozemí Wildersovy Strany svobody, atd.

Zajímavá bude reakce ODS. Moc by mě nepřekvapilo, kdyby pan Fiala a paní
Němcová během pár týdnů zjistili, že Putin je vlastně dobrý parťák a
že jsou hrdí na Miloše Zemana.

U nás jsme dlouhé měsíce mohli poslouchat, jak je Donald Trump nebezpečný,
jak zničí svět, rozbije NATO, nebo že je dokonce jeho kampaň podporována z
Ruska. Proč jsme byli svědky takto tvrdé kampaně?

Protože stojí v cestě islamistům a superelitám. Udělali všechno, co bylo
v jejich silách, aby ho zastavili. Nestačilo to, ale počítejme s tím, že
útoky proti Trumpovi neskončily. Nepřátelé svobody jsou příliš mocní a
bohatí.

Michael Žantovský ještě před sečtením výsledků na svém Twitteru napsal,
že „svět, který jsme znali, skončil“. Je to jenom rétorika poražených,
nebo můžeme být skutečně na prahu zásadní proměny světa? A co se vůbec
dá od Trumpa očekávat ve světové politice?

Ano. Skončil svět, ve kterém se Saúdové a jejich evropští kolaboranti
nemuseli na nikoho ohlížet. Skončil svět, kdy mohli komukoliv upřít
svobodu projevu. Skončil svět, kdy se intelektuálové nemuseli ohlížet na
mínění lidí. Agresoři ještě neprohráli, ale budou to mít mnohem
těžší.

Ve světové politice můžeme od Trumpa čekat velmi dobré vztahy s Ruskem,
konec zbytečných válečných tažení a především obnovu zdravého
přesvědčení, že každý národ si má své věci řešit podle svého.

Jak se podle vás budou se situací vyrovnávat české a světové elity,
které do poslední chvíle před Donaldem Trumpem varovaly?

Špatně. Teď jsou zmatení a zaskočení. Vůbec s takovou situací
nepočítali. Očekávám, že po pár týdnech se většina zkonsoliduje a
vyrazí do útoku proti Trumpovi. Že třeba Česká televize opráší
protiamerickou rétoriku 70. let. Ale někteří začnou sondovat, jestli by na
trumpovské straně nebylo víc peněz.

Před šestnácti lety byl mezi všemi pokrokovými liberály světa podobně
nenáviděný vítěz amerických prezidentských voleb George Bush. Můžeme
teď čekat něco podobného, nebo ještě horšího, než tehdy?

Čekejme něco mnohem horšího, spíš něco ve stylu kampaní, jaké byly
vedeny pro Nixonovi nebo proti Reaganovi. Jediný rozdíl je v tom, že tehdy to
bylo financováno ze Sovětského svazu, nyní to bude financováno islámskými
fundamentalistickými režimy a Evropskou unií.
