Dánsko se páře s migranty čím dál méně. Došláplo si už i na ty,
kteří jim pomáhají porušovat zákony

Dánsko s migrační krizí bojuje po svém. Skrze stále se zpřísňující
opatření se země snaží odradit migranty od vstupu na své území. Zabavuje
jim cennosti a prodlužuje lhůty. Přísnější opatření mají však dopad i
na dánské občany, kteří chtějí uprchlíkům pomoci. Jednou z nich je i
spisovatelka a aktivistka za práva dětí Lisbeth Zornigová. Za to, že autem
svezla syrskou rodinu, ji hrozí pokuta v řádu tisíců korun.

Dánsko je jednou z tranzitních zemí na cestě do Švédska a prošlo jím
již mnoho lidí. Tomu se Dánové snaží předejít stále se
zpřísňujícími protiimigračními opatřeními, jejichž cílem je odradit
od cesty přes jejich území další příchozí. Taková politika má však
dopady i na Dány samotné.

Bývalá ombudsmanka pro práva dětí a spistovatelka Lisbeth Zornigová je
jednou z těch, kteří nyní stojí před soudem. Rozhodli se totiž vzít
stopaře, což z nich podle dánských zákonů dělá převaděče lidí, a to
i přesto, že jeli jen po dánském území.

Zornigová jela po dálnici a nabídla rodině Syřanů odvoz do Kodaně. Její
manžel jim poté nabídl sušenky a kávu a odvezl je na nádraží, kde jim
koupil jízdenky do Švédska. Nyní čekají na verdikt soudu, jelikož oba
byli obviněni z převaděčství.

Jedná se o jeden z mnoha takových soudních procesů, kdy se dánští
občané rozhodli, že nebudou nečinně stát a přihlížet proudu lidí
cestujících do Švédska, kde jsou lepší azylové podmínky. Podle
dánských zákonů je však zločinem přepravovat lidi bez povolení k pobytu.
Od září 2015 do února 2016 tak již bylo obviněno 279 osob. Soud již
uložil několik peněžitých trestů v hodnotě téměř 20 tisíc korun a
výš.

Celý text zde

„Myslela jsem si, že převaděčství je, když vezete někoho přes hranice
a dostanete za to peníze nebo z toho jinak těžíte – ne že jezdíte v zemi,“
podivovala se Zornigová. „Bohužel se zdá, že v Dánsku je tomu jinak.“
Před soudem uvedla, že je vinna nanejvýš z toho, že „pomáhala lidem v
nouzi“.

OSN stanovuje pašování lidí jako činnost motivovanou materiálním či
finančním ziskem, podobně jako rozhodnutí EU, podle kterého nelze pokutovat
osobu, která „poskytuje humanitární pomoc“. Dánsko však není vázané
žádnou z těchto smluv. „Dánsko již není první v Evropě v ohledu
lidských práv, je úplně na dně. Za posledních deset let se podařilo zcela
rozebrat dánské azylové zákony,“ řekl Bjorn Elmquist, právník
zastupující Zornigovou a další obžalované.

Diskuse v Dánsku se mezitím přiostřuje, kdy na jedné straně je stále
sílící Dánská lidová strana a na straně druhé se objevují hnutí pro
pomoc uprchlíkům, jako „Vítejte v Dánsku“ či „S převaděči lidí“.

„Počty příchozích uprchlíků v Dánsku klesají, ale my o tom pořád
mluvíme, jako bychom byli Řecko,“ řekla Line Sogaardová, mluvčí skupiny
Vítejte v Dánsku. „Zdravý rozum jakoby se odstěhoval do Ruska, tak je nám
vzdálený.“

„Je povinností člověka konat, pokud je to v jeho moci. Musíte oponovat
zákonům, které perzekvují jiné lidi,“ řekla studentka Reem al Awwadová,
členka organizace S převaděči lidí, která poskytuje uprchlíkům cestu
přes hranice do Švédska. „Dost jsem se bála, že bych mohla přijít o
právo zde žít a být deportována,“ přiznala al Awwadová a dodala, že by
to však udělala zas.
