Jiří Svoboda: Základem úspěchu je umět si stanovit skutečné priority

Správa železniční dopravní cesty zažívá aktuálně změnu na pozici
generálního ředitele. Po odchodu Pavla Surého z této pozice je pověřený
řízením organizace, která spravuje železniční infrastrukturu v ČR,
dlouholetý železničář a dosavadní náměstek pro provozuschopnost dráhy
Jiří Svoboda.

Chystáte jako pověřený ředitel v nejbližší době nějaké personální
změny v SŽDC nebo se bude v současném stavu vyčkávat až do rozhodnutí
správní rady o jmenování nového šéfa?

Určité změny SŽDC samozřejmě potřebuje. Ty nejdůležitější a
systémové je nutné udělat co nejdříve a nespojovat je s datem před či po
zasedání správní rady. V souvislosti s již dříve schválenou změnou
týkající se snížení počtu organizačních jednotek SŽDC o 26 procent
dojde k 1. dubnu ke změnám na oblastních ředitelstvích. V nejbližší
době tak budu řešit situaci například ve Středočeském kraji. Mé
požadavky na členy vedení organizačních jednotek a odborných útvarů jsou
jasné – požaduji odbornou znalost a nehledat problémy tam, kde nejsou.
Takto jsem věc projednal i s předsedou naší správní rady. Jsme před
další stavební sezónou a je nezbytné se na ni včas a zodpovědně
připravit.

Za pana ředitele Surého vyčítala SŽDC řada kritiků konzervativní
přístup k vysokorychlostní železnici, nebo ke zvyšování rychlosti na
železnici v Česku obecně. Je možné v tomto očekávat nějaký nový
přístup?

Tady bych si dovolil trochu oponovat. SŽDC se tímto tématem intenzivně
zabývá. Osobně jsem se minulý týden seznámil s každým detailem procesu
přípravy výstavby vysokorychlostních tratí. S těmito detaily jsme s
ministrem dopravy seznámili i pana premiéra. SŽDC vykonalo v přípravě
výstavby vysokorychlostních tratí již velký kus práce. Bez spolupráce
nejen rezortu dopravy, ale i ostatních rezortů, organizací a veřejnosti jako
celku však SŽDC tento proces nemůže úspěšně dokončit. Legislativní
prostředí ČR není pro zřízení takové rozsáhlé liniové stavby dosud
připravené. Proto je dobře, že se začala tato témata nyní otevírat.

Sám jsem dříve o výstavbě vysokorychlostní železnice v ČR trochu
pochyboval, ale nyní, po realizaci některých kroků, věřím, že jsme na
dobré cestě. Realizace však ještě nějakou dobu potrvá. Bez politické a
společenské podpory výstavba vysokorychlostních tratí v ČR nebude možná.
Jedná se o širší problematiku a zainteresovanost vícero stran např. při
hodnocení vlivu stavby na životní prostředí, výkupu pozemků, obstrukcí
při výběrových řízení ve všech fázích přípravy atd., což jsou
oblasti, na které nemá SŽDC přímý vliv. Samotná výstavba
vysokorychlostních tratí ale neřeší celkovou kapacitu dopravní sítě. Je
proto snahou SŽDC za účelem zvyšování kvality dopravy zvyšovat rychlost
na ostatních tratích a to jejich rekonstrukcí nebo modernizací - tedy všude
tam, kde je to možné.

Platí stále, že SŽDC bude podporovat variantu nového brněnského
nádraží u řeky bez vytvoření tunelového severojižního spojení? Nebo je
možnost postoj SŽDC ještě zrevidovat?

SŽDC se v rámci projednávání variant návrhů o umístění nádraží
vyjádřila spíše pro variantu Řeka se zárodkem kolejového diametru s tím,
že stanoviska všech zúčastněných budou ještě dále posuzována na
Řídicím výboru Železničního uzlu Brno a následně v Centrální komisi
Ministerstva dopravy. Předpokládám, že konečné rozhodnutí bude
respektovat zejména zájmy občanů města Brna, Jihomoravského kraje a
Ministerstva dopravy. Na základě výsledku těchto jednání bude SŽDC
pokračovat v přípravě stavby.

Předchozí ředitel měl jako jedno z hlavních témat využití nádražních
budov odkoupených od ČD. Zatím se ale nezdá, že by se podařilo do prostor
nádraží nalákat mnoho nových nájemců. Je možné tomuto nějak pomoci?
Případně není už na místě myslet na odprodej nepotřebných budov, nebo
jejich demolici?

Je třeba si uvědomit, že v dnešní moderní době neslouží nádraží už
jen pro odbavování cestujících. Ti si v mnoha případech kupují jízdenky
už elektronicky. Z budov se tak stává spíše centrum služeb pro širší
veřejnost. SŽDC proto hledá nové nájemce ve všech regionech, kteří by
takový kvalitní servis uměli nabídnout.

V úvahu je potřeba vzít i stav převáděných budov. Na mnoha nádražích
je nereálné nabízet prostory před jejich celkovou opravou. Tam, kde to
možné je, nezahálíme. V roce 2017 proběhlo více než 50 veřejný
soutěží, z nichž 80 procent bylo úspěšných. Jednalo se o služby
gastronomie (např. Šumperk, Turnov, Kolín, Kopřivnice), tiskoviny a knihy (např.
Rokycany, Karlovy Vary, Náchod, Vsetín), bankomaty (např. Třinec, Turnov,
Pardubice, Ostrava-Svinov), ale také skladové prostory nebo kanceláře.
Rozšiřuje se také síť nápojových a občerstvovacích automatů.

Naším cílem je vrátit na nádraží „život“. Jednáme proto s úřady,
samosprávami, spolky atd. Výsledkem jsou uzavřené smlouvy už ve 13
lokalitách, poslední z nich k budově osobního nádraží ve Žďáru nad
Sázavou, ve které bude mít svou služebnu Policie ČR. V dalších cca 50
lokalitách jednání probíhají a zájemci si aktuálně ověřují vhodnost
nabízených prostor.

Pozitivním příkladem může být i využití budovy stanice Praha hlavní
nádraží, kterou jsme převzali v roce 2016 od společnosti Grandi Stazioni.
Podařilo se uzavřít nájemní smlouvy se 45 obchodními partnery a třemi
dopravci osobní železniční dopravy. Otevřeli jsme zde novou kavárnu a
aktuálně se připravuje otevření dalšího občerstvení. Rozšiřujeme i
službu samoobslužných úschovných boxů.

Otázka odprodeje či dokonce demolic nádraží není na pořadu dne.
Přistupujeme k nim až po vyčerpání všech možností pronájmu. Odprodej
přichází v úvahu jen tam, kde budoucí vlastník bude provozovat činnosti,
které neohrozí bezpečnost provozování dráhy nebo bude objekt sloužit
veřejně prospěšným účelům. Nesmí také samozřejmě bránit například
výhledovým plánům na zkapacitnění trati.

Je nějaká oblast působení SŽDC, která si zaslouží pozměnit, nebo nějak
upravit?

To je dobrá otázka. Po 30ti letech mého působení na železnici je mi jasné,
že v tak velkých firmách jako jsou SŽDC nebo ČD bude vždy co zlepšovat.

Myslím, že základem úspěchu řízení velkých firem je umět si stanovit
skutečné priority a v této souvislosti pozměnit uvažování vedoucích
zaměstnanců a jejich přistup k plnění úkolů vyplývajících z
pracovního zařazení a funkcí. O tom jsem již hovořil na setkání s
regionálními řediteli. Větší pozornost si zaslouží regionální tratě,
nádražní budovy nebo revize IT systémů. To je téma, kterému se nyní
intenzivně věnuji, a budou z něj vycházet i určité personální kroky.

Přes všechno výše uvedené a také určitou agresivitu tržního prostředí,
ve kterém se potýkáme s podáváním námitek na výběrová řízení a
následným šetřením Úřadem pro ochranu hospodářské soutěže, jsem
přesvědčen, že se za poslední roky vybudovalo mnoho funkčních a
krásných staveb a věřím, že tempo výstavby budeme schopni zvyšovat.

Bc. Jiří Svoboda, MBA

Narodil se v roce 1970. Po maturitě na Střední průmyslové škole v České
Třebové nastoupil v roce 1988 k tehdejším ČSD jako výpravčí. Od roku
1997 pracoval na pozicích vedoucího technické skupiny a
technicko-ekonomického náměstka žst. Česká Třebová. Poté přesídlil do
Pardubic, kde působil u Českých drah jako ekonomický náměstek OPŘ,
vedoucí finančně ekonomického útvaru a opět jako ekonomický náměstek u
tamní SDC. Od roku 2006 byl ředitelem kanceláře ekonomického náměstka
generálního ředitele ČD a následně i SŽDC. Zde se v listopadu 2011 stal
ředitelem odboru nákupu a veřejných zakázek a také byl jmenován
náměstkem generálního ředitele pro provozuschopnost dráhy. : : Psali jsme:
: : : : ÚZSVM převede Správě železniční dopravní cesty pozemky pro
rozšíření železniční trati na Rychnovsku : : : : SŽDC: V Plzni jde k
zemi druhý z mostů přes Mikulášskou ulici : : : : Správa železniční
dopravní cesty: Informace ze zasedání správní rady : : : : Správa
železniční dopravní cesty: Skončila oprava další středočeské
výpravní budovy
