Ministr Stropnický: Se Zemanem se v pohledu na Rusko rozcházíme

Ministr obrany Martin Stropnický (ANO) se v rozhovoru pro MF Dnes znovu
vyjádřil k vítězství Donalda Trumpa v amerických prezidentských volbách.
Stranou jeho pozornosti však nezůstala ani myšlenka možného založení
společné evropské armády. Věnoval se také situaci v české armádě a
tady došlo i na prezidenta Miloše Zemana. S tím se prý Stropnický neshodne
v pohledu na Rusko.

Jak se změní NATO, až se Donald Trump stane 45. prezidentem USA? Není
zvolení tohoto muže vlastně počátkem konce Severoatlantické aliance? „Na
tyto závěry je strašně brzy, trocha zdrženlivosti a trpělivosti by byla
namístě. Už jenom rétorika Donalda Trumpa se oproti předvolební kampani
proměnila. Bušit na poplach, propadat nějakým poraženeckým náladám nebo
naopak euforiím je úplně mimo mísu,“ soudí Stropnický.

Podle člena vlády se ale přece jen něco změní. Už končící prezident
Barack Obama tlačil na evropské členy Aliance, aby na společnou obranu
platili to, k čemu se sami zavázali, tedy dvě procenta HDP ročně. Dá se
předpokládat, že Donald Trump tlak na Evropu ještě zesílí. Požadavek
Američanů je podle člena české vlády legitimní. USA platí drtivou
většinu nákladů na chod Aliance a po desítkách let už toho mají plné
zuby. Česká republika by se podle Stropnického na 2 procenta mohla dostat v
roce 2025.

„Ale sousední Slovensko má pro představu 1,11 procenta, jiné země jsou na
tom i hůř, třeba Španělsko, Portugalsko... Německo dává na obranu 1,2
procenta HDP. Takže nebuďme sebemrskačští. S výrazným zvýšením
výdajů na obranu bude mít problém řada evropských členů Aliance. Také
proto, že máme před sebou velice intenzivní volební rok, francouzský,
německý, nizozemský, možná italský... A jít do předvolební kampaně s
dramatickým růstem výdajů na obranu nemusí být ta nejlepší karta,“
doplňuje ministr.

Tyto údaje navíc ukazují, že to nebude nijak slavné ani s možnou evropskou
armádou, o které se mluví. Podle Stropnického bychom si na prvním místě
měli uvědomit, že nemá jít o nějakou vojenskou protiváhu amerických
ozbrojených sil. Spojené státy mají v NATO důležitou roli a NATO chrání
i nás, na tom se nic nezmění. Evropané by ale měli prohloubit vojenskou
spolupráci, aby byli schopní chránit společné hranice, případně pomáhat
v různých krizových oblastech, např. v Mali.

Stranou pozornosti ministra Stropnického nezůstal ani prezident Miloš Zeman,
vrchní velitel české armády.

„Já beru vrchní velení prezidenta jako symbolické. Prezident Zeman se
armádě věnuje, téma ho zajímá, což nebylo na Hradě vždy obvyklé.
Podporuje většinu mých kroků. Scházíme se jednou za čtvrt roku mezi
čtyřma očima,“ prozrazuje ministr. Neshodnou se prý v pohledu na Rusko.
Přou se např. o západní sankce proti Rusku. „Když prezident vznese
otázku sankcí proti Rusku, já držím linii, že nejde o jejich efektivitu,
ale o to, že je to velice silné symbolické gesto, pro které je důležitá
evropská jednota. Prezident řekne, že on to vidí jinak, a tím naše debata
na toto téma končí,“ uzavírá rozhovor Stropnický s tím, že prezident
nevnímá Rusko jako největší hrozbu.
