Ztracená ponorka v Atlantiku: Posádce zbývá pár hodin života, podivná
stopa

„Hydro-akustickou anomálii“ zaznamenali minulý týden nedaleko místa, kde
zmizela argentinská ponorka ARA San Juan. Neobvyklý zvuk zachytili tři hodiny
po tom, jak s ní vojenské námořnictvo poslední jednou komunikovalo.

Anomálie se vyskytla přibližně 55 kilometrů severně od poslední pozice,
ve které se ponorka kontaktovala s námořnictvem, uvedl ve středu jeho
mluvčí Enrique Balbi.

Anomálii zachytil americký institut, ale Argentinu o tom informoval až teď,
uvádí agentura DPA. Mluvčí odmítl odpovědět na otázky novinářů, zda
neobvyklý zvuk naznačoval výbuch nebo jinou mimořádnou situaci v ponorce.

Podle Balbiho do této oblasti, kterou už jednou prohledali, opět míří tři
plavidla vojenského námořnictva, aby zjistili, zda se tam ponorka s 44 členy
posádky nenachází.

Jejich příbuzní mezitím kritizovali úsilí záchranářů.

„Jsme opravdu udiveni, že ji nemohou najít. To není možné, že v této
fázi nevědí, kde je,“ řekl Claudio Rodriguez, bratr jednoho z členů
posádky.

Námořnictvo čelilo obviněním, že zprvu zdržovalo pátrání v důsledku
administrativních postupů a slabé komunikace s vládou.

Letadlo americké armády, zapojené do pátrání po ztracené argentinské
ponorce, zpozorovalo v úterý na dně Atlantiku neznámý objekt. Radar
lokalizoval oblast se změněnou teplotou přibližně 70 metrů pod hladinou v
jižní části Atlantiku. Avšak důkladný průzkum oblasti neprokázal
žádné známky o tom, že by se tam nacházela ponorka ARA San Juan.

Pátrá po ní téměř 4000 lidí z deseti zemí v plavidlech i letadlech.
Očekává se, že počasí se ještě zhorší, což může hledání ještě
více ztížit.

Agentura Reuters uvádí, že pátrání se dostalo do kritické fáze, protože
kyslík měl podle propočtů vystačit lidem v ponorce maximálně do
včerejšího večera.

„Předpokládám, že posádka už dostala pokyn, aby omezila pohyb i hovor, a
šetřila tak kyslíkem,“ domnívá se profesor Robert Farley z univerzity v
americkém státě Kentucky. Naučit se zpomalit dýchání k uchování
kyslíku patří podle něj k nejdůležitějším částem výcviku posádek. V
ztroskotané ponorce je zřejmě i chladno a vlhko a situace je náročná na
psychiku, ale i na to musí být vojáci v ponorce maximálně trénování.

Profesor Farley podle BBC odhadl dobu přežití posádky argentinské ponorky
asi na deset dní od doby, kdy se jim podařilo naposledy vyplavat nad hladinu.
Při posledním kontaktu se základnou ale ponorka hlásila problémy s
bateriemi. Proto jim zřejmě později vysadili motory i systém komunikace. V
případě, že by měli elektřinu, mohli by vyrábět kyslík elektrolýzou
mořské vody.
