Tři exministři dopravy se kvůli soutěži o mýto nemilosrdně pustili do
Ťoka

Soutěž o firmu, která se bude v Česku starat o mýto po roce 2019, už asi
skoro nikoho nezajímá. Tendr je špatně vypsaný, protestuje proti němu
kdekdo, včetně posledních třech ministrů dopravy. Připravuje se vyhození
stávajícího plně funkčního mýtného systému v ceně několika miliard do
šrotu.

Největším obhájcem je současný ministr Daniel Ťok (ANO), který sice s
podmínkami tendru, který prosadila vládní ČSSD, nesouhlasí, ale bránit ho
bude až do smrti, anebo až do složení vlády ANO a ČSSD? Čeká se na ÚOHS,
který by měl probíhající výběrové řízení zrušit. To je maximum
informací, které se již dostaly na veřejnost a které, jak již bylo
řečeno, stejně nikoho moc nezajímají. Vyhozené miliardy se tak prostě
stávají asi běžnou součástí dneška. A to navzdory tomu, že současná
vláda premiéra Babiše si na veřejnosti získala kladné body právě tvrdou
kritikou, jak nehospodárně se politici chovají.

Výběrové mýtné řízení a konkrétně plánované rozšíření
zpoplatněných komunikací kritizují Svaz průmyslu a dopravy, Hospodářská
komora, Česmad Bohemia, Asociace krajů, odbory a zhruba 400 starostů
dotčených obcí. Podle nich jde o nekoncepční krok, který zatíží drobné
podnikatele a povede k objíždění zpoplatněných úseků.

Předseda Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže Petr Rafaj nedávno
zamítl rozklad ministerstva dopravy na zrušení předběžného opatření,
kterým antimonopolní úřad zakázal resortu podepsat smlouvu s případným
vítězem tendru na systém vybírání mýtného. ÚOHS v současnosti
pokračuje v zahájených řízeních, která jsou už tři. Posledním, kdo
podal na ÚOHS stížnost, je společnost Kapsch. Firma si mimo jiné
stěžovala, že podmínky tendru nahrávají satelitní technologii.

Mýtné v Česku vybírá elektronicky od roku 2007 prostřednictvím systému
mikrovlnných mýtných bran firma Kapsch. Nyní tvoří zpoplatněnou síť
více než 1400 kilometrů dálnic a silnic první třídy. Za deset let se na
mýtném vybralo 77,5 miliardy korun.

V jednoznačné shodě se do tendru a ministra Ťoka pustila i předchozí
trojice ministrů dopravy. V nedělních otázkách Václava Moravce například
Antonín Prachař. Působil za ANO v čele ministerstva dopravy od ledna do
listopadu 2014 ve vládě Bohuslava Sobotky.

V debatě například vůbec nerozuměl velké spokojenosti ministra Ťoka,
když se radoval, že už při otvírání obálek s nabídkami zájemců o
české mýto se ukázalo, že mýto lze vybírat levněji. „Já nevím,
jestli takovýto tendr je důležitý k tomu, abychom zjistili reálnou cenu, ta
se dá zjistit jinak. No a teď říkají Kapschi: Vy slevte. Jako z byznysu -
proč bych to dělal? Mám nějaký dodatek, mám nějakou smlouvu, a proč bych
to teď měl dělat? To jste nevěděli na samém začátku, jaké podmínky
budou? Patrně nevěděli, když jsme to zadávali v sobotu a podepisovali v
neděli, že jo?“ prohlásil exministr Prachař v debatě, které se
mimochodem ministr Ťok odmítl zúčastnit.

Prachař se také pozastavil nad současnou možností vyhodit stávající
tendr do šrotu. „My tady máme majetek státu v hodnotě více než 7 miliard.
Primárně bychom měli samozřejmě využívat majetek státu. I Nejvyšší
kontrolní úřad říká, že v zadání tendru tak, jak je dneska, s
rozšířením o 900 kilometrů, není zajištěné primárně využívání
majetku státu. To znamená, že tendr nereaguje ani na zjištění
Nejvyššího kontrolního úřadu, je tedy opravdu v pořádku?“ ptal se v
České televizi Antonín Prachař.

V kritice současného tendru na mýto pokračoval i v souvislosti se současnou
plně funkční technologií na výběr mýta i případným nevybíráním
mýta na nově zpoplatněných silnicích. „Je otázka, jestli tendr musí
být v takovém rozsahu, což kritizují samozřejmě profesní sdružení,
Hospodářská komora, ČESMAD Bohemia. Dokonce psaly i dopis premiérovi v roce
2016, aby učinil opatření, aby ten rozsah kilometrů nebyl takový. Pan
ministr Ťok nyní také říká, že zavede nulové mýto. Toto se nemusí
líbit kontrolnímu úřadu, protože my postavíme technologii za náklady, ale
nebudeme na ní nic vybírat. To je prostě úplně mimo. Takže rozsah nového
tendru by se měl spíš specifikovat na úplné zavedení evropské služby
elektronického mýta, nediskriminační otevření celého našeho systému pro
různé poskytovatele, které splní podmínky nařízení 750 a v tom okamžiku
potřebujeme už jenom organizaci, která to bude se státem spravovat,“
nebral si servítky Antonín Prachař.

Podobně kritický byl také druhý diskutující v nedělní debatě Václava
Moravce Petr Moos, rovněž bývalý ministr dopravy a bývalý děkan Fakulty
dopravní ČVUT. Ministrem byl v první polovině roku 1998 v prozatímní
vládě Josefa Tošovského. „Exministr dopravy Prachař má pravdu. Jak by to
bylo jednoduché, kdybychom měli skutečně členění, které Evropská komise
doporučuje. To jest výběrčího, poskytovatele mýtných dat, uživatele
silniční sítě a ještě by tady bylo jedno těleso, a to by byl regulátor
celého toho procesu a všechno by krásně fungovalo. Nevím, proč tak
nešťastně vláda své rozhodnutí o tom, jak se mýtný systém má tendrovat,
vydala. Pan ministr Ťok je ve velmi svízelné situaci. Protože na jedné
straně tady existují jednak směrnice evropská z roku 2004 a jednak
rozhodnutí Evropské unie z roku 2009, číslo 750, které ukládá, jak by ten
mýtný systém, respektive, jak by výběrčí mýta a poskytovatel mýtných
dat měli vypadat. Ale vláda se usnesla a panu ministrovi uložila, že má
udělat tendr na provozovatele mýta. Čili nikoliv na výběrčího mýta či
poskytovatele mýtných dat. Prostě úplně mimo formu, kterou směrnice
Evropské unie stanovují. A prosím, tady vysloveně se jedná o obor, kde si
nemůžeme dělat, co chceme. Protože doprava je panevropská, nebo prostě
globální a jestliže my budeme mít tady jiný mýtný systém, než mají
kdekoliv jinde, tak budeme pro výsměch. No takhle to bohužel je,“ podpořil
v debatě Prachaře Petr Moos. Oba dva se také shodli na tom, že lepší by
bylo zřejmě výběrové řízení zrušit a vypsat nové.

A do třetice se kriticky k tendru vyjadřuje také exministr dopravy Zdeněk
Žák, bývalý náměstek ministra dopravy a bývalý generální inspektor
Českých drah (později Drážní inspekce). Od července 2013 do ledna 2014
byl ministrem dopravy ve vládě Jiřího Rusnoka. Ten již před nedávnem
prohlásil, že o účelnosti současného výběrového řízení na provoz
mýta má velké pochybnosti. A že po určení vítěze se stát zbaví
vlastního funkčního zařízení, které navíc v posledních letech inovoval
za několik set milionů. „Ťokovo vyjádření, že se mikrovlnný systém
nějak možná využije, je více k smíchu než k zamyšlení. Jen v Česku se
může stát, že politici tak dlouho lobbují za komerční firmy v pozadí,
až se spustí výběrové řízení, které povede k vyhození již jednou
daňovými poplatníky zaplaceného mýtného systému. Jistě, dokážu
pochopit averzi Ťoka a dalších politiků ke stávajícímu provozovateli
Kapsch, který si v minulosti uměl tvrdě obhájit vlastní zájmy. Ale
nemůžeme přece s vaničkou vylívat i dítě. Ve snaze zkomplikovat
Rakušanům obhajobu provozu mýta pro další desetiletku provedli politici
takovou zhůvěřilost s neekonomickým rozšiřováním mýta a celým tendrem,
že lze očekávat smršť trestních oznámení. Ťok už veřejně přiznává,
že 900 kilometrů jedniček je v zadání tendru z politických důvodů a
nemá to ani ekonomický, ani regulatorní smysl. Kdyby se soutěžil nový
provozovatel pro stávající státní mýto, mohla by veřejnost jednoduše
porovnat, o kolik levněji by to konkurenční firmy nabídly. Ťokův tendr ale
přinese úplně nový systém, výstavbu a implementaci, další zvýšené
provozní náklady,“ kritizuje výběrové řízení exministr dopravy Zdeněk
Žák.

Trojice exministrů dopravy mají na zadané výběrové řízení podobně
kritický názor. Bylo vypsáno špatně již od samého začátku. Jak i sám
Ťok přiznává některé podmínky, byly do tendru vepsány z politických
důvodů. Dnes už zřejmě sám neví, jak z celé šlamastiky vybruslit.
Dogmaticky trvá na svém, možná z politických důvodů. Možná i proto jeho
„životnost“ je daleko vyšší než u trojice předchozích ministrů
dopravy, kteří současné výběrové řízení tvrdě kritizují.
