Růst důchodů možná bude financován z privatizačních účtů

Plánované zvýšení důchodů od příštího roku by zřejmě mohla vláda
financovat z peněz na privatizačních účtech. Vyplývá to z novely zákona
o zrušení Fondu národního majetku ČR (FNM), kterou dnes kabinet schválil.
Na tiskové konferenci po jednání vlády o tom informoval premiér v demisi
Andrej Babiš (ANO). Novela usnadňuje převod peněz mezi tzv. Fondem
privatizace a státním rozpočtem. Státní pokladnu by mělo navýšení
důchodů stát zhruba 14,5 miliardy korun. Ve fondu bylo ke konci loňského
roku 21,96 miliardy korun. Novelu, kterou ještě musí schválit Parlament a
podepsat prezident, kritizuje opozice.

„Myslím si, že ten účet už dávno neměl existovat. Slouží na výnosy z
dividend nebo prodej majetku. A ten účet už byl v minulosti používán na
převod do státního rozpočtu a ty peníze sloužily na financování
důchodů,“ uvedl Babiš. Dodal, že letos poprvé bude důchodový účet v
přebytku a podle současného znění zákona nemohou být peníze převedeny
do rozpočtu. „A proto navrhujeme tu novelu,“ dodal premiér.

Fond privatizace jsou fakticky zvláštní účty, na kterých jsou peníze
převedené v roce 2006 ze zrušeného Fondu národního majetku na Ministerstvo
financí. Zároveň na účty plynou peníze z privatizace a dividendy od
společnosti ČEZ. Například z předloňského zisku firmy stát dostal loni
dividendu 12,4 miliardy korun. Z fondu se financuje například odstraňovaní
starých ekologických škod.

Vláda minulý týden schválila, že by od ledna 2019 měly stoupnout důchody
seniorům nad 85 let o tisíc korun měsíčně. Návrh novely zákona o
důchodovém pojištění, kterou musí ještě schválit Parlament, přináší
také změnu v pevné výměře důchodů, jež je pro všechny stejná. Nově
by měla odpovídat deseti procentům průměrné mzdy místo nynějších
devíti procent. Podle propočtů vlády by měli důchodci dostat od ledna
včetně obvyklé valorizace přidáno minimálně 540 korun.

Ministerstvo financí v materiálu upozornilo, že mezi roky 2012 a 2015 klesly
zůstatky na účtech fondu o více než 8,8 miliardy korun, tedy o více než
51 procent, na 8,4 miliardy korun. Přitom možné požadavky, které mohou, ale
také nemusejí být na základě smluv uplatněny, tvoří zhruba 142,8
miliardy korun. Majetek Fondu privatizace ke konci roku 2016 činil 96,6
miliardy korun. „V případě, že by došlo k neočekávanému výpadku
příjmů, nebude ve Fondu privatizace dostatek aktiv pro krytí všech
potenciálních závazků a finančních požadavků,“ upozornilo Ministerstvo
financí v materiálu.

Ve středu ministerstvo na internetu uvedlo, že vzniká riziko bezúčelného
hromadění peněz na privatizačních účtech, protože zůstatky na účtech
výrazně převyšují výdaje na ekologické a další privatizační závazky.
„Setkala jsem se s kritikou, že přijetím novely vznikne riziko nedostatku
prostředků na ekologický a revitalizační program. To je omyl, tyto
výdajové tituly z privatizačních účtů budou mít nadále prioritu a v
případě potřeby bude naopak možné čerpat na ně prostředky ze státního
rozpočtu, což doposud nešlo,“ uvedla ministryně financí Alena
Schillerová.

Novela rovněž snižuje počet výdajů, které bude z fondu možné financovat.
Norma vychází z Koncepce stabilizace finančního stavu zvláštních účtů
privatizace, kterou předchozí vláda schválila loni v září. Koncepce
upozorňovala na to, že příjmy fondu, které jsou z 80 procent tvořeny
dividendami společnosti ČEZ, nestačí pokrýt závazky fondu. Ministerstvo
financí již v koncepci schválené loni v září proto navrhlo vyřadit z
fondu potenciální výdaje na podporu průmyslových zón a výdaje na dotace
zasílané státnímu podniku DIAMO k odstraňování následků těžby uranu
ve Stráži pod Ralskem. „Oba tituly lze hradit z prostředků Ministerstva
průmyslu a obchodu,“ uvedlo tehdy Ministerstvo financí.

Dále ministerstvo v novele navrhlo, aby potenciální možnost využít peníze
fondu ztratily Ministerstvo kultury a státní fondy dopravní infrastruktury a
rozvoje bydlení. „U žádného z dotčených subjektů není ke dni
předpokládaného nabytí účinnosti zákona znám žádný nárok na
finanční prostředky zvláštních účtů privatizace,“ uvádí materiál.
Zákon by měl být účinný od příštího roku.
