„Byli jsme pod tlakem EU a USA, nyní jsme nezávislá země.“ Kmoníček v
rádiu vysvětlil, proč to Zeman řekl

Hostem dnešních Dvaceti minut Radiožurnálu byl vedoucí zahraničního
odboru prezidentské kanceláře Hynek Kmoníček. S moderátorem Petrem Dudkem
se bavili o návštěvě čínského prezidenta v České republice, o
protestech, které ji provázely a čínských investicích.

Čínské investice dosáhnou hodnoty 95 miliard korun, podle Kmoníčka jsou
však pocity ohledně čínských investic v Evropě dost smíšené. Stále
platí, že u nás Číňané investují méně než například v Bulharsku.

„Je to jako s každým investorem,“ řekl Kmoníček, že je potřeba si
samozřejmě dávat pozor, jak a kam peníze půjdou. V současnosti se
čínští podnikatelé zatím jen pokoušejí odhadnout český trh. „Oni
vysloveně chtějí jít na trh ve východní části Evropské unie a snaží
se tam najít ekonomiku, která by měla absorbční schopnost,“ dodal
Kmoníček s tím, že Číňané si ČR vybrali kvůli našemu hospodářskému
růstu a stabilní ekonomice.

„Zárukou jsou konkrétní znění konkrétních smluv,“ řekl Kmoníček s
tím, že „u žádného investora tu jistotu nemáte“, že to opravdu vyjde
tak, jak to vyjít má. Zdůraznil, že na čínských investicích není nic
odlišného než na amerických či jakýchkoliv jiných; a nedá se tak
zaručit, že vyjdou, protože tak to prostě s investicemi chodí.

„Přibližuje se nějaké konečné rozhodnutí k tomu, jestli vůbec začneme
někdy s tímto projektem reálně pracovat,“ okomentoval možnou stavbu
projektu kanálu Odra–Labe–Dunaj. Vymezil se proti tvrzení Martina Bursíka,
že kanál půjde postavit jen v případě, že budeme mimo EU. Strana
zelených totiž podle něj udělala všechno proto, aby zakázala cokoliv
stavět a vytvářet na většině území ČR.

Zeman podle Kmoníčka narážel svým kontroverzním vyjádřením na to, že v
době jeho návštěvy v Číně vyvolávala EU velký tlak na všechny
členské země, aby nikdo do Číny nesměřoval. „Celé toto stanovisko
vycházelo z toho, že zdaleka ne všechny,. ale některé z našich minulých
vlád byly ochotné přejímat z Bruselu ten blueprint, aniž by k němu cokoliv
říkaly,“ dodal Kmoníček k Zemanovu výroku o tom, že jsme byli za
minulých vlád v područí EU a USA, a nyní jsme již nezávislou zemí.

Přiznivce Si Ťin-pchinga podle Kmoníčka organizovali „pravděpodobně
příznivci Si Ťin-pchinga“. Nedá se vyloučit, že za tím stála i
čínská ambasáda. „Všiml jsem si, že česká média tuto součást
návštěvy akcentují,“ vyjádřil se k protestům proti čínskému
prezidentovi. Dokázal by se spokojit s tím, že by se mohly uklidnit emoce,
jelikož spousta lidí nedokáže svůj názor vyjádřit demokratickou formou.

Otázky ohledně bezpečnosti by podle něj měly směřovat na Ministerstvo
vnitra, nikoli na Kmoníčka. Je však běžné, že tyto návštěvy
vyvolávají emoce a různé názory.

„Alespoň co já vím, tak těch tras bylo připraveno několik – z
bezpečnostních důvodů,“ řekl Kmoníček a dodal, že se proto mohlo stát,
že bylo uzavřeno nějaké místo, kudy nakonec čínský prezident nejel.

„No, já myslím, že postupuje obdobně (jako Joachim Gauck), protože
jediný dokument, který prezidenti podepsali – a byla to naše žádost –
je strategická dohoda o společném partnerství,“ řekl Kmoníček s tím,
že Zeman, ministerstvo zahraničí a mnozí další vyjednavači, dostali do
smlouvy odstavec akcentující nutnost dodržovat lidská práva.

Uvedl také, že sice vláda a prezident čelí kritice veřejnosti, že
upřednostňují čínské peníze před lidskými právy, ale ve chvíli, kdy
na vládních stránkách zveřejnili plné znění dohody o strategickém
partnerství, kde je právě i odstavec věnující se lidským právům, tak si
ji nikdo nepřečetl. Uvítal ale, že ze 16 odstavců dohody jich nebylo o
lidských právech 15, nýbrž jen jeden.
