Jestli je V4 silná, tak vy silný nejste! Černoch ve sněmovně zaútočil na
Sobotku

AKTUALIZACE „Jestli je V4 silná, tak vy silný rozhodně nejste!“ obul se
dnes ve Sněmovně do premiéra Bohuslava Sobotky (ČSSD) předseda poslanců
Úsvit Marek Černoch. Sobotka totiž předtím před poslanci přednesl svůj
projev k migrační krizi, ovšem opozici jeho slova vůbec neuspokojila. Celá
situace je totiž dnes citlivá kvůli teroristickým útokům v Bruselu, při
nichž dosud zemřelo více než 30 lidí. Poslanci se o migrační krizi bavili
dnes odpoledne tři hodiny a nakonec hlasováním odmítli hlavně bezvízový
styk pro Turky.

Poslanci dnes odpoledne pokračovali v debatě o migrační krizi. Ta ale byla
významně poznamenaná teroristickými útoky v Bruselu, při nichž dosud
zemřelo údajně 34 lidí. V Bruselu dnes ráno nejprve otřásly dva výbuchy
letištěm Zaventem a následně přerušila exploze provoz metra ve čtvrti
Maelbeek, v blízkosti unijních institucí. Na letišti zemřelo - dle
potvrzených informací 11 lidí, v metru dalších 15, zraněných z obou
útoků je již 200. K útoku se přihlásil Islámský stát.

Premiér Bohuslav Sobotka dnes k tématu migrační krize vyzdvihl, že
poslední jeho vystoupení k migraci se v dolní parlamentní komoře
uskutečnila 20. ledna letošního roku a od té doby se tedy odehrálo
poměrně dost záležitostí.

„Jsem rád, že za poslední dva měsíce se vývoj na evropské úrovni
posunul a jsem také rád, že v základní rovině dnes evropské státy
následují to, co jsme v rámci V4 říkali od samého počátku řešení
migrační krize. Na otázku migrační krize existuje pouze společná
evropská odpověď a ta spočívá dnes v uzavření balkánské trasy,
spočívá v zajištění ochrany schengenského prostoru dnes zejména v Řecku
a také v aktivním působení v Sýrii, kde leží velká část příčiny
celé dnešní situace,“ připomněl Sobotka.

Co se týče pražského summitu V4 s balkánskými zeměmi, které se
uskutečnilo v únoru, tak prý v pražské deklaraci stojí: „Chceme, aby
Evropská unie byla silnější a jsme přesvědčeni, že silná Evropská unie
potřebuje také silnou visegrádskou skupinu.“ „Přesně v tomto duchu jsme
pak přistoupili k druhému tématu našeho pražského setkání, kterým byla
právě otázka řešení migrační krize. Shodli jsme se na tom, že je
potřeba uzavřít balkánskou trasu,“ uvedl k tomu Sobotka s tím, že to
znamená, že přes hranice s Makedonií a Bulharska nesmějí procházet ti,
kteří nesplňují podmínky žadatele o azyl, nebo o azyl nechtějí požádat.

Dále je podle Sobotky velmi důležitá dohoda o navracení uprchlíků z
Řecka do Turecka, aby klesly počty lidí, kteří se ocitají na neřízené
cestě do Evropy.

„Dohodou o navracení do Turecka chceme rozbít převaděčské sítě,
protože cesta do Evropy s perspektivou vrácení zpět do Turecka ztratí smysl.
Zároveň díky principu jeden za jednoho dokážeme účinněji pomáhat
občanům Sýrie, jejichž země je zdevastovaná válkou a kterých je na
území Turecka dnes kolem dvou a půl milionu,“ zdůraznil předseda vlády.

Výsledky summitu Evropské unie s Tureckem byly dle něj potvrzeny na Evropské
radě, která skončila minulý týden v pátek a v návaznosti na to v neděli
začíná platit dohoda, která počítá s tím, že uprchlíci, kteří se
dostanou nelegálně z Turecka přes Egejské moře do Řecka, budou vraceni do
Turecka zpět. Podle pravidel „jeden za jednoho“ pak z Turecka přesídlí
EU do Evropy jednoho člověka, o kterém se bezpečně ví, že je to syrský
válečný uprchlík.

ČR navíc podle Sobotky nabízí do Řecka deset azylových odborníků a 30
policistů na pomoc se zvládáním migrační krize, protože teď je podle
něj důležité věnovat pozornost právě dění v Řecku.

Vláda v pondělí schválila stomilionovou podporu evropským zemím, které
čelí migrační vlně. Sobotka připomněl, že prvních dvacet milionů
půjde na zvládání situace na řecko-makedonské hranici.

Černoch: Je to smlouva s ďáblem!

"Silná V4 je určitě. Ale otázka: Proč se tedy nepřipojíte ke Slovensku a
Maďarsku a kvóty odmítnete, nebo nepřijmete? Protože jestliže V4 je silná,
tak vy, pane premiére, silný rozhodně nejste!" atakoval ale na premiéra
poslanec Úsvitu Marek Černoch. Podle něj je navíc dohoda EU s Tureckem "smlouvou
s ďáblem", protože se prý necháme vydírat státem, který požaduje jak
peníze, tak chce od EU i jiné ústupky jako třeba zavedení bezvízového
styku a oživením procesu vstupu země do unie. Poslanci by měli podle
představ Úsvitu vyzvat vládu, aby ihned zastavila přijímání nelegálních
imigrantů podle kvót a aby o nich vypsala všelidové hlasování.

V Česku je po teroristických útocích v Belgii vyhlášen de facto první
stupeň ohrožení terorismem. Teď večer se kvůli situaci mimořádně
schází vláda, aby zvýšení varovného stupně schválila.

Dosud v Česku platil stupeň nula. České úřady nyní nemají informaci, že
by zemi hrozil konkrétní teroristický útok. Nasazeny jsou ale stovky
policistů navíc, využita bude i armáda.

První stupeň varování je označen žlutým trojúhelníkem a upozorňuje na
existenci obecného ohrožení terorismem. Podobná bezpečnostní opatření v
Česku platila například po listopadových teroristických útocích v
Paříži. Policie při nich ve zvýšené míře hlídala letiště,
francouzské velvyslanectví nebo některá obchodní centra.

Nyní budou do akce povoláni i příslušníci armády, kteří se zapojí do
hlídek policie. Policejní prezident Tomáš Tuhý očekává, že do akce bude
v nejbližších hodinách nasazeno několik stovek vojáků.

Co dnes poslanci probírali?

Ve hře k migrační krizi byl ve Sněmovně návrh usnesení, v němž by
dolní komora podobně jako na podzim odmítla stálý mechanismus pro
přerozdělování uprchlíků mezi státy Evropské unie. Mohla také
vyjádřit znepokojení nad tím, že se migraci nedaří kontrolovat a omezit.

Návrh usnesení, který předložil předseda poslanců KDU-ČSL Jiří Mihola,
zdůrazňoval i nutnost kontroly vnější hranice unie a humanitární pomoc
běžencům mimo území osmadvacítky. Mihola ale svůj návrh podal již v
únoru, některé jeho body byly proto překonané.

Konkurenční návrh podal opoziční Úsvit. Dolní komora podle něj měla
zavázat vládu k zavedení trvalé ochraně státní hranice a k odmítnutí
přijímání jakýchkoli migrantů. Sněmovna také měla podle návrhu
vyjádřit nedůvěru dosavadní imigrační a bezpečnostní politice českého
kabinetu i Evropské unie.

Své návrhy do usnesení dnes také podala ODS. Předseda ODS Petr Fiala
usoudil, že na dohodu s Tureckem je třeba nahlížet s rezervovaným
optimismem, neboť není samospasitelná a není řešením migrační krize.

„O čem se tady bavíme? My přece už dnes nejsme v problému, že máme
hlídat vnější hranice! My už jsme v problému, že máme hlídat vnitřní
hranice,“ připomněla poslancům zastaralost výše uvedených usnesení
poslankyně ODS Jana Černochová.

„Pokud má dnes Poslanecká sněmovna přijmout relevantní stanovisko, tak by
mělo být mnohem tvrdší. Já bych prosila, abychom tu debatu posunuli od
akademických vzletných frází k něčemu hmatatelnému,“ apelovala na
poslance před hlasováním Černochová a podsouvala jim k usnesení návrh ODS,
který dnes předložila někdejší šéfka dolní komory Miroslava Němcová.
„Válka se přesunula dnes blíž k nám a to bychom měli akceptovat,“
vysvětlila Černochová.

Odmítli bezvízový styk pro Turecko

Nakonec poslanci některá předložená usnesení odhlasovali. Především
Poslanecká sněmovna odmítla zavedení bezvízového styku s Tureckem, jak
vyplývá z dohody mezi EU a touto zemí ohledně migrace. Evropské státy,
které nejsou schopny chránit vnější hranici schengenského prostoru, by
měly Schengen opustit, neboť ohrožují bezpečnost obyvatel všech zemí
Evropské unie, uvedla dolní komora po dnešní debatě a to na návrh ODS.

Sněmovna opakovaně navíc důrazně odmítla zavedení stálého mechanismu
pro přerozdělování uprchlíků mezi státy Evropské unie. V konečném
usnesení se píše i o nutnosti zajištění ochrany vnější hranice Unie a
humanitární pomoci pro pomoc uprchlíkům mimo území EU. Sněmovna uložila
vládě, aby se připravila na možné přesměrování toku migrantů s dopadem
na Česko.

Schválené návrhy pocházejí z dílny ČSSD, ANO a lidovců, ale i opoziční
TOP 09. Další návrhy už poslanci zamítli. Měli podle nich například
přivítat "pokroky při jednání s Tureckem, zejména dohodu o návratové
politice", anebo podpořit peněžitou náhradu pro Turecko.
