„Bod zlomu“ USA a Evropy: proč Írán neděsí americké sankce

Nespokojenost současné americké administrativy s jadernou operací s Íránem
může vést k tomu, že Washington z této dohody jednostranně vystoupí.
Nezávisle na tom Spojené státy zavedly nové sektorové sankce proti Íránu
a Íránské revoluční gardy přidaly na seznam teroristických organizací.

Výsledkem jaderné dohody uzavřené v roce 2015 je však to, že mnohé velké
evropské společnosti už se vydaly na íránský trh a je nepravděpodobné,
že by se ho chtěly vzdát. K novému protestu Bílého domu je připraven i
samotný Teherán.

Průlom na východ

Západní společnosti zamířily na íránský trh poté, co 16. ledna 2016
začala praktická realizace Společného všestranného plánu akcí, který
přijal Írán a šestice mezinárodních prostředníků ve Vídni v červenci
2015. Výměnou za íránské zrušení plánů na vývoj svých jaderných
zbraní byly zrušeny mezinárodní sankce proti Íránu, které na něho
uvalila Rada bezpečnosti OSN. Donald Trump, který ještě během předvolební
kampaně kvůli této dohodě útočil na svého předchůdce Baracka Obamu,
však po nastoupení na post prezidenta zesílil kritiku jaderné dohody a
požaduje přezkoumání podmínek dohody. Zároveň Spojené státy zavedly
nové sankce proti Íránu.

Kdo bude v izolaci?

„Akce Trumpa byly přijaty bodáky téměř po celém světě, kromě Izraele
a Saúdské Arábie. Prakticky všichni ostatní, včetně nejbližších
spojenců USA, jsou proti. Říjnový summit EU jednohlasně potvrdil svoji
podporu dohody. V případě vystoupení z dohody bude Amerika fakticky v
izolaci," tvrdí vědecký pracovník Institutu orientalistiky Ruské akademie
věd Vladimir Sažin.

Mezitím sám Írán bojkotuje americké zboží. V letošním roce import
produkce z USA do Íránu ve srovnání se stejným obdobím loňského roku
klesl téměř o polovinu.

„Není pravděpodobné, že se absence nějakého amerického zboží na
Íránu negativně odrazí. Mnohé evropské státy jsou připraveny zaplnit
vzniklou díru. Státy jako Rusko a Čína, které vždy měly s Íránem dobré
vztahy, pokrývají tento nedostatek zboží. Je možné, že Jižní Korea
zvýší své dodávky do země. To se týká i Indie, která má dobré vztahy
s nepřítelem Íránu, kterým je Izrael. Je možné říci, že mnohé
automobilky stojí ve frontě, jen aby se dostaly na íránský trh," říká
profesor Kalifornské univerzity Alexandr Azadgan.

„Islámská republika Írán bude dodržovat dohodu do té doby, kdy to bude
odpovídat zájmům země," řekl Araghchi.

Podle íránského pozorovatele pro mezinárodní politiku Hassana Beheshtipura
je červenou pro vystoupení Íránu z jaderné dohody ztráta spolupráce s
ostatními státy šestky: Ruskem, Čínou, Francií, Německem a Velkou
Británií. Jestli podlehnou náporu Washingtonu a půjdou cestou návratu
mezinárodních sankcí, udělá to dohodu neefektivní a pro Teherán ztratí
veškerý smysl.

Sankce pomohly Íránu slézt z ropné jehly

Jednou z nejdelších ekonomických válek v historii je konfrontace Íránu a
USA, které 4. listopadu bylo 38 let. V tomto období se blízkovýchodní
velmoc musela přizpůsobit těžkým ekonomickým podmínkám, které byly
vyvolány sankčním režimem. Výsledkem „poloviční blokády" vedené
západními zeměmi je posílený ekonomický kontakt s Čínou a sázka na
vlastní produkci.

Podle orientalisty za stoletou praxi zavádění mezinárodních ekonomických
sankcí pouze třetina případu byla efektivní. Právě Írán se do této
třetiny dostal. Současný prezident Hasan Rúhání se k moci dostal díky
slibům, že se Západem vyjedná zrušení sankcí, což se mu podařilo.
Ekonomika země se začala mnohem aktivněji rozvíjet, současné tempo růstu
činí 4-5 % a očekává se nárůst na 8-9 %. Americké zničení jaderné
dohody může vést k zastavení toho rozvoje a následné politické
kataklyzmě uvnitř země a odvetě reakcionářských konzervativních sil.

Názor autora se nemusí shodovat s názorem redakce
