Mrazivý vzkaz experta pro odpůrce Babiše z Demokratického bloku: Čtyři
roky jsou jasné

POLITOLOGOVÉ Kvůli společnému postupu při pondělním ustavení sněmovny
se občanští demokraté, TOP 09, lidovci a STAN sdružili do uskupení
Demokratický blok. I když ODS stáhla kandidaturu svého předsedy Petra Fialy
do čela sněmovny, Radka Vondráčka blok volit nebude, ale požadují dvě
místa místopředsedů sněmovny a vedení sedmi výborů. Politolog Petr Sokol
sdružení středových a pravicových stran považuje za krok, který může
pomoci při volbě orgánů Poslanecké sněmovny. „Při velké
roztříštěnosti sněmovny se výrazně zjednoduší, když se spojí několik
stran. Otázkou zůstává, zda ostatní hráči toho neformálního
spojenectví, tedy ta stopatnáctka – Babiš, Okamura a komunisti –
akceptují, že tohle uskupení má větší počet poslanců, než by měly
strany samostatně,“ upozornil Petr Sokol. A připustil, že to v tuto chvíli
není jednoznačné.

Je to první krok k nějaké hlubší spolupráci pravicových a středových
stran, o jejíž potřebě se léta mluví, ale zatím se nikdy nepodařila
uskutečnit? Ani před letošními sněmovními volbami, kdy předseda TOP 09
Miroslav Kalousek marně vyzýval ke spolupráci demokratických stran, což by
umožnilo vytvořit hráz snahám Andreje Babiše chopit se moci.

Kvůli obavám z desetiprocentní hranice pro vstup do sněmovny se těsně
před volbami rozpadla i dvojkoalice lidovců a Starostů, do sněmovny se sice
dostaly obě strany, ale jako samostatné získaly méně mandátů, protože
současný volební systém zvýhodňuje při rozdělení mandátů větší
politické subjekty. Politolog Petr Sokol soudí, že Demokratický blok bude
spíš nástrojem komunikace a parlamentní spolupráce než něco víc. „Protože
to, že se více mohou integrovat nebo hlouběji spolupracovat strany, kde je na
jedné straně ODS a na druhé KDU-ČSL, které mají k sobě v mnoha otázkách
poměrně daleko, si představit nedokážu,“ prohlásil pro ParlamentníListy.cz.
Ale v rámci stran Demokratického bloku podle něj může dojít k tomu, že
některé dvojice stran budou víc spolupracovat, že to bude směřovat až k
nějaké formě předvolební spolupráce. „To asi možné je, ale v celé té
čtveřici to nepředpokládám,“ uvedl.

Nemohou nastat v Demokratickém bloku problémy vzhledem k tomu, že je
postavení jednotlivých stran nevyvážené? Nehraje někdo prim? Nebude
nejsilnější ODS prosazovat hlavně svá stanoviska? Politolog takové
problémy odmítá. „Postavení ODS je ve sněmovně dvakrát silnější než
dalších tří uskupení. Kdyby to mělo hrát nějaký význam, tak by to
samozřejmě mohlo vyvolávat určitě otázky. Ale pokud je blok dočasná,
jednorázová záležitost, žádné problémy to působit nebude, pro malé
strany je to výhodnější, protože jim to může pomoci při sestavování
orgánů ve sněmovně,“ míní politolog. A fakt, že jde o jednorázové
těleso, jak bylo avizováno, nevyvolává podle Sokola ani zásadní nesouhlas
v jednotlivých stranách, pro které by jinak hlubší spolupráce se stranami,
jež jsou programově od sebe hodně daleko, byla nepřijatelná. I když v ODS
už se nesouhlasné reakce objevují, podle některých je koalice
demokratických stran ve sněmovně obrovskou politickou chybou ODS, protože
tím nemůže nic získat, pouze ztratit. Někomu vadí lidovci, jiným zase
Miroslav Kalousek a jeho TOP 09. Zasít sváry do bloku stran i největší z
nich – ODS – se snaží i hnutí ANO a SPD, když o projektu čtveřice
uskupení mluví jako o bloku šéfa TOP 09 Miroslava Kalouska.

Ve sněmovně jsou čtyři bloky

Demokratický blok má ve dvousetčlenné sněmovně 48 mandátů, zastupuje tak
přes 27 procent voličů, tedy 1,4 milionu hlasů. Kdyby se přidali i
sociální demokraté a Piráti, měl by blok sílu 85 mandátů. „Je
zajímavé, že se ke společnosti stran, které chtějí společně koordinovat
postup proti té Babišově sto patnáctce, nepřipojili Piráti. To je jeden z
významných signálů, což může Pirátům, kteří byli voleni v
tradičních pravicových baštách, jako je Praha, například Praha 6,
způsobit problémy,“ zamýšlí se politolog nad tím, jak na jednání
Pirátů jejich voliči zareagují. Sice ke stranám od středu doprava podle
něj asi Piráti úplně nepatří, ale hlavní důvod, proč dochází ke
kooperaci těchto stran, je to, že jejich voliči chtějí nějakou akci proti
velké síle Andreje Babiše, a není pro ně tak důležité., že strany při
nějakých příležitostech, jako je sestavování sněmovny, budou
spolupracovat. „Teď to vypadá, že ve sněmovně existují nějaké čtyři
bloky, některé se polarizovaly, jako ta Babišova stopatnáctka a
Demokratický blok, někde mezi nimi jsou Piráti a stranou stojí ještě
sociální demokracie, která jako kdyby zůstala bezprizorná,“ konstatoval
Sokol.

I když podle šéfa poslanců STAN Jana Farského dostali nabídku účastnit
se bloku i sociální demokraté a Piráti, podle Petra Sokola bylo už dříve
jasné, že se obě strany od takové spolupráce distancují. „Když bylo
jednání, na kterém se měly sejít všechny parlamentní strany kromě hnutí
ANO, odmítli přijít nejen komunisté a SPD, tedy strany, které úžeji
vyjednávají s hnutím ANO, ale nepřišla tam ani sociální demokracie. A
předseda jejich klubu Chvojka to vysvětlil tím, že oni raději vyjednávají
jednotlivě. To je možná důvod, že sociální demokraté se odmítli
účastnit,“ domnívá se politolog. A Piráti se rozešli se stranami
sdruženými v Demokratickém bloku už v postoji k volbě předsedy sněmovny,
protože hodlají podpořit Radka Vondráčka z hnutí ANO, sociální
demokraté se k tomu jasně nevyjádřili.

Ale všechno zlé je možná k něčemu dobré, protože i strany od středu
doprava, které se sdružily do bloku ve sněmovně, mají mezi sebou rozdíly.
„A kdyby tam byla ještě sociální demokracie nebo Piráti, bylo by to velmi
širokorozchodné a mohlo by to způsobit ještě větší problémy při
ustavení sněmovny,“ připustil pro ParlamentníListy.cz Sokol.

Někteří politici kritizovali ODS, že nominovala do čela sněmovny Petra
Fialu, i když neměl žádné šance proti kandidátovi vítězného hnutí ANO.
Teď nominaci stáhli. „Ukázalo se, že některé strany, které by neměly
patřit k té stopatnáctce, zejména Piráti, stejně podpoří pana
Vondráčka. Ale mělo to smysl, protože se prokázalo, kdo je kdo,“
vysvětlil politolog. Ale při ustavení sněmovny vidí největší problém v
tom, že zatím není jasné, kdo je v koalici a kdo v opozici. „Pokud bude
mít hnutí ANO menšinovou vládu nadivoko a ad hoc většiny, pak asi nemůže
mít předsedu sněmovny. Mělo by se dohodnout, ať to dostane někdo, kdo bude
vládu ANO podporovat,“ je přesvědčen Sokol. Považuje za nestandardní,
když bude mít ANO všechny vládní pozice a ještě předsedu sněmovny. Ale
hnutí ANO nejeví známky toho, že by chtělo ukázat, jak se bude dál
postupovat.

Až se ustaví sněmovna, Sobotkova vláda podá demisi a prezident Miloš Zeman
jmenuje premiérem Andreje Babiše. Neočekává se, že Babiš hned napoprvé
uspěje. „Prezident svým výrokem, že dá Babišovi i druhý pokus, dokázal,
že si myslí, že první pokus nebude úspěšný, že bude následovat další.
Babiš těmi jednáními směřuje spíš k druhému pokusu, aby ten byl
úspěšný,“ spekuluje politolog. To, že tentokrát netradičně prezident
netrvá na většinové podpoře před jmenováním premiéra, vidí Sokol v
nešťastné souhře dvojích voleb – sněmovních a prezidentských. „Kdyby
to bylo v jiném termínu, možná bychom toho byli ušetřeni. Proto to ženou
do Vánoc, aby, i kdyby Miloš Zeman prohrál, stihl Babiše jmenovat podruhé,“
prohlásil Sokol. Zeman už deklaroval, že nepřipustí předčasné volby,
což by mohlo znamenat dlouhodobé fungování vlády bez důvěry.

A s největší pravděpodobností dostane Andrej Babiš i třetí pokus,
protože ať bude na Hradě kdokoli, musí jmenovat premiéra na návrh šéfa
Poslanecké sněmovny, a tím bude i díky podpoře Pirátů Radek Vondráček.
Nemůže se stát, že po dvou neúspěšných pokusech Andreje Babiše by se
našla ve sněmovně ochota převolit šéfa sněmovny, aby třetí pokus
nedostal zase šéf hnutí ANO, když dvakrát neuspěl? Petr Sokol tomu
nevěří. „Bez hnutí ANO se převolit nedá. Protože SPD a komunisti jsou
pro ostatní parlamentní strany nepřijatelné, takže se nemohou na ničem
shodnout. A alternativní většina ke stopatnáctce neexistuje bez hnutí ANO.
Musela by pro třetí pokus vzniknout koalice, třeba se sociální demokracií,
a její podmínkou by bylo, že by dostala předsedu sněmovny. Pak by mohli
převolit Vondráčka. Ale jinak to vlastně nejde, protože na střídačce
pokorně stojí komunisti a Okamura a ti to nedovolí,“ dodal politolog.

Čtyři roky je to jasné

Petr Sokol ani nepředpokládá, že by se po některých nepřijatelných
krocích Babiše rozpadl poslanecký klub hnutí ANO, což by mohlo otevřít
další cesty k dohodám. „Pravděpodobnější je, že se po třetím pokusu
o vládu rozpadne sněmovna, protože průzkumy budou Babišovi věštit, že
má ještě lepší výsledky, a on to zkusí. A že mu to v závěru nevyjde a
bude možná nějaká jiná většina,“ míní politolog. Ale v situaci, kdy
má hnutí ANO s Okamurou dohromady sto mandátů v Poslanecké sněmovně,
žádné správné řešení není, hnutí ANO prostě bude mít menšinovou
vládu. K rozpadu poslaneckého klubu ANO podle něj nedojde už proto, že
všichni poslanci za hnutí ANO budou saturovaní, každý může dostat
zajímavý podíl na vládnutí. „Chyběly tři procenta, aby strany, které
nejsou ve stopatnáctce, měly stejně. Ale to by se musely spojit, zejména ty
tři nejmenší, aby jejich mandáty nepropadaly. Ale takhle si myslím, že to
teď čtyři roky je jasné,“ zmařil všechny naděje odpůrců Andreje
Babiše politolog Petr Sokol.
