Oslavný obraz Západu není rozšířen ani na Západě, to jen česká média...
Profesor Bělohradský na akci varoval před temnou budoucností

REPORTÁŽ Kolo dějin se začíná otáčet zpět. Můžeme očekávat ztrátu
našich sociálních jistot, zavedení trestu smrti či vzestup rasismu, pokud
se tomu nebudeme razantně bránit. I taková varování zazněla na besedě v
ostravském Knihcentru se známým filozofem, sociologem a vysokoškolským
pedagogem Václavem Bělohradským, který tam také představil svou novou
audioknížku s názvem Společnost nevolnosti. Profesor Bělohradský se na
akci především snažil přiblížit návštěvníkům své názory na to, co
dnes nejvíce ovlivňuje společnost, a také na špičkovou politiku ve
vyspělém světě.

V první části své besedy se univerzitní profesor zaměřil na mnohdy
zničující úniky informací, kterým se dá jen těžko zabránit. Tento
dnešní fenomén nazval globální vesnicí uniklých sdělení. V souvislosti
s tím připomněl dva nedávné případy sebevražd mladých žen, jejichž
kompromitující videa zveřejnili na internetu jejich bývalí partneři či
známí. „Ocitli jsme se ve světě uniklých informací, e-mailů a esemesek,
ze kterých nám média zprostředkovávají pohled na dnešní svět. Scéna a
její zákulisí byly tak smazány, což někdy může mít i pozitivní efekt.
Například když byly zveřejněny na WikiLeaks závažné dokumenty
týkající se americké zahraniční politiky (fakta o sledování německé
kancléřky Merkelové). Na druhou stranu vás dnes může každý velmi rychle
zničit, když si najme odborníky, kteří vám napíchnou mobil, e-maily a
dostanou se k vašim elektronickým údajům z různých databází. Proto dnes
elity, a zvláště politici, ztrácejí autoritu a tvář, jelikož se z jejich
soukromí dostává hodně informací na veřejnost,“ vysvětloval filozof
Bělohradský.

V této souvislosti pak připomněl známou kauzu, kdy se jednomu českému
ministrovi nechtělo na pohřeb Nelsona Mandely do Jihoafrické republiky. „Byla
to akce na 14 hodin s okamžitým návratem a zmíněný vládní činitel byl v
té době i dost vytížený, takže se chtěl z toho vykroutit. Tedy lidsky
pochopitelné, jakmile se to ale dostalo do médií, následoval morální
masakr. Vždyť většina z nás, když jsme v soukromí, mluvíme jiným,
uvolněnějším stylem, ale pokud takové diskuse uniknou u veřejně činných
osobností ven, tak se zneužijí a je z toho hned velký problém. Jak mohou
politici v takovém světě vlastně fungovat? V tom ‚toxickém‘ prostředí
se přece musí jejich autorita vždy rozpustit. A já tvrdím, že toto je
jedna z nejvýstižnějších charakteristik dnešní společnosti – ztráta
tváře, ztráta autority. Lidé navíc už dnes ničemu nevěří, za vším
vidí jen zištné úmysly a názory své politické reprezentace pak pokaždé
dementují,“ ještě doplnil.

Zvolení Trumpa byla vzpoura proti globalizaci

Krize tradičních politických stran v celém světě vznikají proto, jelikož
problémy, za kterých v minulosti vznikaly (sociální, náboženské,
národní), už ve velké míře pominuly, tvrdil v další části své besedy
profesor Bělohradský. Tradiční rozpory mezi státem a církvemi, městem a
venkovem, podnikateli a zaměstnanci jsou prý už v rozvinutých
euroatlantických společnostech víceméně smazány. „Protože ty tradiční
strany už neumějí na ty nové rozpory – problémy ve společnosti reagovat,
tak se dostávají k moci, a to i u nás, nová populistická hnutí. Na vzniku
nových střetů má samozřejmě svůj podíl i globalizace, kdy se různé
kultury pomocí moderních technologií dostávají co nejblíže k sobě, ale
jsou naprosto odlišné. Za vzpouru proti globalizaci můžeme určitě označit
zvolení Donalda Trumpa, který kupříkladu sliboval, že velkou část výroby
dostane z Číny zpět do USA, i když to v mnoha případech není ani možné.
Nedovedu si představit, že by tu dražší americkou ocel, která se dříve
produkovala především v Pennsylvánii, tam zase někdo začal kupovat. Jinak
zvolení Trumpa americkým prezidentem zásadně oslabí Evropskou unii. On ani
neodpověděl na gratulaci předsedy Evropské komise Junckera. To je
symbolické, chce totiž jednat jen s jednotlivými státy EU, což Unii
určitě ještě více ohrozí, i když už tak je nejslabší ve svých
dosavadních dějinách,“ konstatoval renomovaný filozof. A právě ve
Spojených státech, ale i v některých vyspělých západoevropských zemích,
jako je třeba Francie, nyní probíhá podle slov Bělohradského velká krize
autorit. U nás prý není ještě tak markantní a ani ji tolik neovlivňuje
zmíněný únik informací. „V Česku ten zásadní rozpor je trochu někde
jinde. Existuje mezi občanskou společností a politickým systémem.
Občanská společnost považuje politický systém za vetřelce, který chce
žít na její úkor, a politický systém považuje občanskou společnost za
bandu lidí, která strká nos do něčeho, čemu nerozumí. Reprezentantem
občanské společnosti byl Václav Havel a systému Václav Klaus. Ti dva se
neměli rádi a také dodnes ta averze mezi oběma tábory zůstala. A zatím z
toho nevidím žádné rozumné východisko,“ uvedl mezinárodně uznávaný
akademik.

V Západu nikdo nevidí zářného osvoboditele, to jen česká média

V následující diskusi se potom někteří z účastníků vyjádřili v tom
smyslu, že únik informací od politických elit nepovažují za zcela
negativní záležitost, protože zabraňuje vzdalování politiky a cílů
jejich lídrů od přání většinové společnosti. Další dotazy poté
směřovaly na vztahy s novým ekonomickým gigantem – s Čínou.
Návštěvníky zajímalo, zda se máme bleskurychlého hospodářského rozvoje
„asijského draka“ obávat, či ho naopak vítat. „To je otázka… Z
historie víme, že v deseti z patnácti případů došlo vždy k válce, když
se ve světě objevila nová supervelmoc. Na druhé straně mi moc nesedí
obviňování Pekingu z otrocké práce, a to i u dětí, když tu lacinou
výrobu tam přenesly právě nejvyspělejší státy světa. Německo má
například několikanásobně více investic v Číně, než tomu je naopak. A
vůbec chování bývalých evropských velmocí v Číně bylo v minulosti
často otřesné. Takže není vůbec pravda, že by ten třetí svět viděl v
Západu nějakého zářného osvoboditele. Ten oslavný obraz není ale
rozšířený ani na Západě, to ho jen s oblibou používají česká média,
a proto je někdy překážkou k pochopení věcí, které se dějí kolem nás,“
informoval profesor Bělohradský. Jeho odpověď na poslední otázku z publika,
jaký že očekává další vývoj ve světě po Brexitu a zvolení Trumpa,
nebyla pak překvapivě vůbec optimistická. Nejznámější český filozof
vyslovil své obavy o to, aby se náhodou kolo dějin nezačalo otáčet zpět.
To by pak podle něj znamenalo částečnou ztrátu svobody, kdy by lidé museli
znovu bojovat za své sociální jistoty, ve společnosti by dostaly zelenou
populismus a extremistické tendence a znovu by se zakořenily rasismus či
diskriminace vůči některým skupinám obyvatel.
