Evropa se bude klanět Číně? Názor srbského politologa

V Budapešti se tento týden konal summit 16 evropských zemí a Číny (6th
CEEC-China Summit). Jestliže ho porovnáme s první akcí ve formátu 16+1,
která se konala ve Varšavě před pěti lety, změnilo se mnoho: konflikty v
EU rostou, ale HDP stále klesá, píše Sputnik Srbsko.

Srbský odborník na Dálný Východ, novinář Borislav Korkodelovič, v
rozhovoru se Sputnikem Srbsko uvádí: obrat zboží mezi Čínou a zeměmi
Střední a Východní Evropy během pěti let stoupl ze 43 na 58 miliard
dolarů, ale i to je málo ve srovnání s obratem zboží mezi Čínou a
Západní Evropou, jehož objem tvoří 514 miliard. S investicemi je to
přibližně stejné: objem vkladů do Střední a Východní Evropy tvoří
pouze 8 % toho, co investuje Čína na západ.

Pro Peking se státy Střední a Východní Evropy (CEE) mohou stát
svérázným logistickým a dopravním uzlem k distribuci čínského zboží po
celém kontinentě a také výrobním centrem s řadou ekonomických zón.
Hlavní roli tady hraje Maďarsko, Polsko a Česká republika, na něž,
společně s Rumunskem a částečně Bulharskem a Slovenskem, připadá více
než 80 % obratu zboží a investic v rámci spolupráce SVE (CEE) a Číny.

„Přitom ve vztazích uvnitř EU se vyskytuje stále více neshod, bruselský
model řízení je stále častěji kritizován, zvláště ze strany Budapešti
a Varšavy, kde cítí přehlížení jejich zájmů a příliš mnoho
diktování z Bruselu a Německa jako vedoucího státu Evropské unie,"
vysvětluje situaci Korkodelovič.

Mimochodem, maďarský premiér Viktor Orbán si nenechal ujít příležitost
uvést to během summitu:

„Iniciativa čínského prezidenta Si Ťin-pchinga „Jeden pás, jedna cesta"
znamená nový obraz globalizace, v němž se svět nedělí na učitele a
žáky, ale je založen na vzájemné důvěře a honotách," řekl.

Podle názoru Borislava Korkodeloviče si Brusel bere blízko k srdci čínské
iniciativy v CEE a tu skutečnost, že stále více nadějí vkládají tyto
země do Číny.

„Můžeme říci, že Maďarsko vyhlásilo jakousi politiku „názoru na
východ". A Polsko, jako nejvýznamnější ekonomika této oblasti, velmi chce
být hlavním prostředníkem v ekonomických vztazích mezi Čínou a touto
oblastí," domnívá se odborník.

Nehledě na toto všechno, uvádí Korokdelovič, Čína je ochotna udělat
tečku za starými problémy a vést dialog „s novou moudrostí", k čemuž
nedávno vyzval čínský premiér Li předsedu Evropské rady Donalda Tuska.

„To znamená, že Peking vyzývá Evropu, aby se podívala, jak bude vypadat
Čína za dvacet — třicet let, a popřemýšlet, jestli Evropa potřebuje
takovou spolupráci. A jak bude vypadat Čína, se ukázalo po nedávném
kongresu KSČ (Komunstické strany Číny) na němž byla přijata strategie
rozvoje do roku 2050. V ní se uvádí, že do tohoto termínu se z Číny musí
stát ve všech aspektech vysoce rozvinutý stát," uzavírá zdroj Sputniku.
