Zdeněk Zbořil se směje TOP 09 a ukazuje, jak zlé je to po včerejšku s
Merkelovou. A Babiš...

ROZJEZD ZDEŇKA ZBOŘILA Za ukazatel silné nepopularity kancléřky Angely
Merkelové považuje politolog Zdeněk Zbořil výsledek CDU v zemských
volbách v Bádensku-Württenbersku, v nichž se propadla o dvanáct procent.
Šokující je, že její pád přišel v tak zazobané spolkové zemi. I když
tam lidé nevystupují zdaleka tak aktivně proti migrační vlně jako
bavorští sedláci nebo bavorská vláda, tak tu obavu zřejmě cítí stejně
intenzívně, a proto tam s více než patnácti procenty uspěla Alternativa
pro Německo.

Podpořit zákon o obecném referendu přišel v pátek do Poslanecké sněmovny
prezident Miloš Zeman. Sněmovnu navštívil při příležitosti prvního
čtení zákona, ve funkci tak učinil pošesté. Ve svém vystoupení upozornil,
že zákon o referendu může částečně vrátit politikům jejich prestiž
tím, že jim umožní, aby se překonala bariéra odcizení mezi nimi a občany.
To však neslyšeli zákonodárci z opoziční TOP 09, kteří opustili na
protest proti hlavě státu jednací sál. „Nechceme slyšet vystoupení
Miloše Zemana, ani nechci říkat prezidenta, prostě vystoupení Zemana,“
vysvětlil pro iDNES.cz předseda poslaneckého klubu František Laudát. „Pro
nás jsou důležitá lidská práva. A to, jak se prezident chová v
zahraniční politice směrem k Číně a Rusku, to, co říká, je
neslučitelné s tím, s čím jsme do Sněmovny byli zvoleni my,“ dodal šéf
poslanců TOP 09.

„Pan prezident ukázal, že má za sebou dlouholetou praxi z parlamentních a
vládních debat, ve kterých vždy prokazoval, že umí mimořádně dobře
kriticky posuzovat a komentovat nejrůznější materiály předkládané
kýmkoli. Navíc tyto své námitky a komentáře – stejně jako v minulosti
– umí přednášet zpaměti, což svědčí o tom, že má nejen dobrou
paměť, ale také, že to, o čem mluví, přečetl a prostudoval. Tak byl
známý v parlamentních diskusích stejně jako na zasedání vlády. Tím se
liší od většiny našich politiků, včetně poslanců, kteří při
podobných příležitostech překoktávají materiály podstrčené jim jejich
asistenty a poradci. Jen s obtížemi pak dokáží sledovat další
diskutující, argumentovat a připomínkovat a vede to ke zmateným dodatkům
nebo úpravám předložených materiálů,“ hodnotí pro ParlamentníListy.cz
politolog Zdeněk Zbořil prezidentovo vystoupení.

TOP 09 bude prezidenta kritizovat, i kdyby si jen zašel na šálek kávy

Do komentování kroku TOP 09, strany noblesního čestného předsedy Karla
Schwarzenberga, se mu příliš nechce. „Gesto TOP 09 a vyjádření pana
poslance Laudáta nemusíme komentovat. TOP 09 bude kritizovat prezidenta, i
kdyby si šel v oblíbeném parlamentním bufetu koupit šálek kávy; a pan
Laudát je známý jako ‚jeden laudát‘. Tomu by nepomohlo, ani kdyby mu
prezident dal svůj projev na CD. Hezké sice je, že jemu a jeho
spolustraníkům jde o lidská práva, ale měl a měli by ctít alespoň
Ústavu České republiky. Když byl Miloš Zeman zvolen prezidentem republiky,
tak by ho měli oslovovat způsobem této úrovni odpovídající. Nevím, jak
si členové klubu TOP 09 říkají mezi sebou, ale mám strach, aby to nebylo v
Praze tak oblíbené ‚vole‘,“ přiznává politický analytik.

Prezident Miloš Zeman bude podle názoru předchůdce, Václava Klause, znovu
kandidovat na prezidenta. „Podle mého názoru prezident Zeman bude kandidovat
ve druhém volebním období a zdůrazňuji, že to nemám z jeho osobního
výroku, který by mi sdělil, aby nebyla mýlka. Ale z jeho chování tak
dedukuji. A proto se mi zdá naprosto bezpředmětné, aby se někdo jiný
pokoušel o prezidentskou volbu,“ reagoval Václav Klaus poté, co byl
opakovaně dotazován, zda bude zvažovat svou vlastní kandidaturu. Podle jeho
názoru má stávající hlava státu při beznaději na naší politické
scéně silnou voličskou podporu a v tomto smyslu si ji zaslouží.

Klaus nevidí mezi Zemanovými konkurenty žádnou výraznou osobnost

Podle Zdeňka Zbořila je exprezident v poslední době přímo bombardován
zbytečnými otázkami, jejichž účelem má být dozvědět se něco o jeho
případných dalších politických aktivitách, nebo jen o jeho zájmu o
funkci prezidenta. „Je to nejjednodušší, nač se může i mírně otupělý
žurnalista zeptat, ale nikdo ještě nepřišel na to, že Klausovy odpovědi
jsou vždy formulovány tak, aby mu umožňovaly hrát svou hru hned na
několika šachovnicích. A zdá se mi, že ‚mediální málokdo‘ si s touto
metodou ví rady. Mně se zdá nejvěcnějším Klausovým sdělením, že
nevidí mezi možnými Zemanovými konkurenty žádnou výraznou osobnost. A
říká nám, že buď se s tím budeme muset smířit, nebo že příštím
prezidentem může být nějaký neznámý ‚parašutista‘, viz předvolební
zjevení se Andreje Kisky na Slovensku,“ upozorňuje politolog.

Miloš Zeman se stal i nejvýraznější osobností loňského roku podle
průzkumu CVVM, když ho tak označilo 58,5 procenta respondentů. Za ním
skončili ministr financí Andrej Babiš (42 procent), premiér Bohuslav Sobotka
(19 procent), zpěvák Karel Gott (10 procent), předseda TOP 09 Miroslav
Kalousek (5,5 procenta) a hokejista Jaromír Jágr (4 procenta). „Přikládám
takovým ‚salonním průzkumům‘ velmi omezenou hodnotu. Chápu, že CVVM se
musí nějak živit, ale takto je to trochu na hlavu. Rozumím srovnávání
popularity pánů Zemana, Sobotky, Babiše, případně i pana Kalouska, jsou to
konec konců občany zvolení ústavní činitelé. Ale proč s nimi srovnávat
Karla Gotta nebo Jaromíra Jágra? Nevím, jak byly položeny otázky v této
anketě a kdo byli respondenti, ale jsem přesvědčen, že by se to dalo
sestavit i obráceně a Jágr s Gottem by se umístili daleko před všemi
jmenovanými politiky,“ míní Zdeněk Zbořil.

Kampaň proti Babišovi vedou z opozice i koalice ti, co by měli mlčet

Předseda hnutí ANO Andrej Babiš je dlouhodobě „populární“ i u
pravicové opozice, která chce požádat o svolání mimořádné schůze
Sněmovny kvůli kauze Čapí hnízdo. Snaha ODS a TOP 09 prý svědčí o tom,
že nejsou schopny nabídnout vlastní program, a tak alespoň kritizují jeho.
V nedělním pořadu Partie televize Prima uvedl, že jako Andrej Babiš
nevlastní ani nevlastnil firmu Čapí hnízdo. Agrofert se stal partnerem firmy
ještě před udělením dotace v roce 2008. Projekt se rozjel v období krize a
Agrofert musel převzít závazky. Pokud by ČSSD podpořila svolání
mimořádné schůze, tak by ho zajímalo, čeho se bude týkat. „Bude se
řešit, že dotace byla udělena za exministra zemědělství za ODS Petra
Bendla, nebo to, že chtěl firmu prověřit v roce 2013 tehdejší ministr
financí Miroslav Kalousek. Pokud pochybily nějaké vyšetřující orgány, je
třeba se obrátit na Kalouska,“ vyzval Andrej Babiš.

Postěžoval si, že novináři sledují i jeho dům. Především média
Zdeňka Bakaly pracují na kauze, která podle předsedy hnutí ANO neexistuje.
Velice aktivní je i někdejší šéfredaktorka „jeho“ MF Dnes Sabina
Slonková. Posteskl si také, že do Bruselu na něj posílá udání jeho
bývalý náměstek. „Nemám možnost, jakou tradičně má paní Slonková,
listovat si ve vyšetřovacích spisech nebo jiné dokumentaci, ať již jsou
jejich autory vyšetřovatelé domácí nebo zahraniční, ale pokud jsou
alespoň data, která pan Babiš na Primě uváděl, pravdivá, tak bych si
dovolil tvrdit, že celá záležitost je vyvolána politickými předvolebními
zájmy antibabišovských politických stran. Zajímavé je, že tuto kampaň
vedou lidé, kteří, kdyby se dokázali ohlédnout do minulosti, by měli
raději mlčet. A je jedno, jsou-li ze stran opozičních nebo vládní koalice,“
podotýká Zdeněk Zbořil.

O USA radši nehovořit, nebo se dostaneme na Gabalův seznam

Velvyslanec USA v České republice Andrew H. Schapiro se setkal s předsedou
Islámské nadace v Brně Muneebem Alrawim, „aby vyjádřil podporu a
solidaritu Spojených států s muslimskou komunitou v Česku i na celém
světě“. Bavili se o toleranci, inkluzi či stavění mostů mezi
jednotlivými náboženskými obcemi. „Dostalo se mi vřelého přivítání v
brněnské mešitě, která je již více než deset let důležitou součástí
muslimské komunity. Zvlášť v dnešní době je nutné dělat vše pro to,
abychom čelili předsudkům a naopak podpořili ty, kteří jednají ve jménu
míru a dobré vůle,“ pronesl americký diplomat. „Obávám se tuto
záležitost na tomto místě komentovat,. aby se ParlamentníListy.cz nedostaly
na seznam poslanců pana Gabala a paní Langšádlové, kteří chtějí, dotkne-li
se nějaký článek nebo komentář publikovaný v Česku ‚našich spojenců‘,
měli bychom je ‚mazat a mazat‘,“ směje se politolog.

Doporučuje tedy nechat Ameriku Američanům. „Ale všimněme si jen toho, že
po návštěvách rozhlasu a televize navštívil pan velvyslanec také obec
muslimů v Brně, a že jen mírně naznačil, že někteří lidé u nás
nemají rádi muslimy, inkluzi a veřejně prospěšné společnosti. Jeho
vyjádření je samozřejmě také autostereotypem, osobní předsudečností, z
níž máme pochopit, kdo jaký je. Tedy oni – domorodci – bez dobré vůle
a bez schopností jednat ve prospěch míru a dobré vůle, a na druhé straně
pan velvyslanec a země, jejíhož prezidenta u nás zastupuje, činí opak.
Ještě že máme své zpravodaje nejen ve Spojených státech a Evropské unii,
ale i v oblastech, kde se o ten mír a lidská práva jedná nejvíce, a ti nám
tvrdí, že zprostředkovávají informace ‚z první ruky‘,“ glosuje pro
ParlamentníListy.cz Zdeněk Zbořil počínání velvyslance „míru a dobré
vůle“.

Na Slovensku se začíná rýsovat pohodlná většina, nikoli pohodlné
vládnutí

Pozorně sleduje i povolební vyjednávání na Slovensku, kde už jsou po
víkendu s vítězným Robertem Ficem ochotny vyjednávat o vládě vedle
Slovenské národní strany i Most-Híd a Sieť, což by znamenalo 85 ze 150
poslaneckých křesel. „Hlavně SNS se rozhodla jinak, než si dosud mnozí
představovali. Ačkoli se uvažuje i o úřednické či prezidentské vládě,
zdá se, že jakási obdoba ‚opoziční smlouvy‘ může vzniknout na
půdorysu slovenské kritiky Evropské unie s orbánovskou ingrediencí. Pokud
se to podaří, budou mít tyto čtyři strany pohodlnou koaliční většinu,
ale to ještě neznamená, že to bude pohodlné vládnutí. Jejich názory jsou
protichůdné v mnoha věcech a shodují se jen v antimigrační politice, kde
našly společnou řeč. Spojuje je větší, nebo menší důraz na
nacionalismus. Není to však šovinismus jako u Kotleby, ale spojuje je
myšlenka Slovenska, které se bude bránit,“ zdůrazňuje politický analytik.

Při ohlédnutí za summitem Evropské unie a Turecka z počátku minulého
týdne je přesvědčen, že dochází na slova těch, kteří už v roce 2008
poukazovali na to, kdo bude v Evropě někdy až brutálně prosazovat své
zájmy. „Jednání Turecka a EU dnes rozumím jako pokusu o spojenectví SRN (a
snad i Rakouska) s Tureckem a opatrně dodávám – na úkor některých
evropských zemí. Argument, že se ‚Evropa‘ nesmí nechat vydírat je
argument slabých a bezmocných. Stejně jako těch, kteří proti Turecku
šermují lidskými právy. Handrkování ‚kdo, koho a za kolik‘ je jenom
morálka orientálního bazaru, o které jsme už několikrát mluvili. V
takových případech, kdy jde jen o peníze, ačkoli se mluví o lidských
právech, předpokládám, že se naplní proroctví německých politiků.
Myslí si totiž, že když se Evropa už jednou vydírat nechala, proč by to
nemohlo jít i podruhé,“ upozorňuje Zdeněk Zbořil.

Osídlování Evropy bude pokračovat podle německého plánu

V reakci na návrhy ze summitu prohlásil premiér Bohuslav Sobotka, že Česká
republika je připravena přijmout syrské uprchlíky přímo z Turecka. ODS
označila plán za porážku ČR a vítězství Bruselu a jeho nesmyslných a
nefunkčních kvót. V původně dohodnutých kvótách není podle předsedy
strany Petra Fialy ani slovo o migrantech vracených z řeckých ostrovů do
Turecka, proto je přijetím uprchlíků z Turecka nelze naplnit. „Premiér se
tedy aktivně podílel na porušení dosavadních unijních dohod a souhlasem s
novým přemisťovacím mechanismem z Turecka překročil mandát, se kterým do
Bruselu jel,“ uvedl šéf ODS. Předseda vlády v tom však žádný problém
nevidí. „Prostě místo toho, abychom třeba vzali dvacet, nebo třicet
Syřanů z Řecka, tak vezmeme dvacet, nebo třicet Syřanů z Turecka. To je
vlastně jediný rozdíl,“ obhajoval Bohuslav Sobotka svoji myšlenku.

Česká republika se v loňském roce dobrovolně přihlásila k tomu, že na
své území přemístí 1100 migrantů z Itálie a Řecka. Povinnost přijmout
dalších 1691 uprchlíků z těchto zemí stanovilo Česku rozhodnutí
evropských ministrů vnitra ze září 2015. „Víme, že premiér Sobotka byl
pod velkým tlakem ze sousedních zemí a přispěl i k oslabení V4, které
bylo těm velkým v EU trnem v oku. To, co tvrdí pan Fiala je vlastně
nezajímavé, protože neznáme mechanismus, kterým by se autonomní politika
ČR dokázala prosadit na evropském fóru. To, kolik přijmeme, nebo
nepřijmeme uprchlíků, je vlastně také jedno, protože nemáme sílu svá
autonomní rozhodnutí jakkoli prosadit a z EU odejít nechceme. ‚Osídlování‘
Evropy bude tedy pokračovat podle německého plánu a jen přizvukování
těmto tanečkům bude ‚specificky české‘,“ podotýká Zdeněk Zbořil.

Klaus představoval vrchol kampaně Alternativy pro Německo

Před nedělními volbami do tří spolkových zemí odjel do Německa
exprezident Václav Klaus, aby podpořil názorově blízkou Alternativu pro
Německo (AfD). Ve čtvrtek vystoupil ve městě Villingen-Schwenningen v
Bádensku-Württembersku, v pátek v porýnském Neuwiedu. Právě tato akce, na
níž se objevil po boku předsedkyně Frauke Petryové, byla považována za
vrchol celé kampaně. „Je to pozoruhodné, ale myslím, že nevýznamné.
Pana exprezidenta to jistě uspokojí, a kdyby se náhodou rozhodl kandidovat v
příštích volbách do Evropského parlamentu, jistě by mu to trochu pomohlo.
Ale z hlediska vývoje politických poměrů v SRN to není tak důležité,
ačkoli ze svých návštěv Badenska-Wűrttemberska vím, že jsou tam úvahy o
‚ohrožení Evropy‘, respektive Německa, stále svěží. A je jedno,
jedná-li se o přistěhovalce z Asie nebo Afriky, ale třeba i ze střední a
východní Evropy,“ poukazuje politolog.

Největší údiv vzbudily výsledky, jimiž skončily volby v
Bádensku-Württenbersku, tedy s téměř 11 miliony nejlidnatější zemi
Spolkové republiky Německo. Poprvé zvítězili Zelení (30,3 procenta) před
CDU (27 procent), Alternativou pro Německo (15,1 procenta) a SPD (12,7 procenta).
Výmluvné je srovnání s předchozími volbami. Vládní strany ztratily
těžko uvěřitelných 22,4 procenta (z toho CDU 12 procent a SPD 10,4),
zatímco Zelení si polepšili o 6,1 procenta a AfD tu kandidovala poprvé a
celý zisk 15,1 procenta je tak jejím přírůstkem. „Znám lidi v
Bádensku-Württenbersku, ti si myslí, že jsou nejbohatší, že mají
nejlepší auta, ve Stuttgartu sídlí automobilka Mercedes, a hlavně že tam
nesmí být žádní cizinci. Ale to neříkají nahlas, protože jsou chytří.
Ale evidentně se tam to migrační téma rozbouřilo,“ konstatuje pro
ParlamentníListy.cz Zdeněk Zbořil.

Pád CDU je o to děsivější, že nepřišel na východě, ale v zazobané
zemi

„Netvrdím, že výsledky v Bádensku-Württenbersku jsou předobrazem
celostátních voleb, ale je to významný ukazatel silné nepopularity CDU a
kancléřky Merkelové. To, že ztratily obě vládní strany, je ukazatel pro
nastávající volby do Bundestagu. Je to útok na velkou koalici v celém
Německu,“ tvrdí politolog. Ve čtyřmilionové Porýní-Falci vyhrála SPD (36,2
procenta) před CDU (31,8 procenta) a AfD (12,6 procenta). CDU kancléřky
Angely Merkelové tu ztratila proti minulým volbám podporu 3,4 procenta
voličů. Jediné prvenství si připsala ve východním více než
dvoumilionovém Sasku-Anhaltsku, kde jí dalo hlas 29,8 procenta voličů, ale i
to je o 2,7 procenta menší zisk než posledně. Druhou nejsilnější stranou
se stala Alternativa pro Německo (24,2 procenta), Levice s 16,3 odsunula SPD na
čtvrté místo (10,6 procenta). Sociální demokraté přišli o více než
polovinu voličů a ztratili 10,9 procenta.

„CDU vyhrála jen v jedné zemi, a to té nejmenší a ještě na východě.
Nesmíme zapomínat, že na něj se pořád dívají skrz prsty, vidí v něm ty
enderáky. O to víc je šokující, že pád CDU přišel v té bohaté,
spokojené, nebo dokonce zazobané spolkové zemi. Tam lidé nevystupují
zdaleka tak aktivně proti migrační vlně jako ti bavorští sedláci nebo
bavorská vláda, ale zřejmě tu obavu cítí stejně intenzívně,“ myslí
si Zdeněk Zbořil. Vítězní Zelení tam byli silní už v minulých volbách.
„Ale to byli takoví zvláštní Zelení, žádní mladí lidé, ti
představitelé byli kolem 55 let, ale dost toužili po účasti v zemské
vládě. Tentokrát se jim podařilo vyhrát a zřejmě budou sestavovat zemskou
vládu, což by bylo poprvé v dějinách Báden-Württenberku. Vítězství SPD
v Porýní-Falci nepřekvapuje, tam vyhrává tradičně,“ poznamenává
politolog.

AfD je projevem nového národního uvědomění v rámci Evropské unie

Za největšího poraženého považuje CDU. „Nečekal jsem, že to v
Bádensku-Württenbersku bude takový pád, to by mě nenapadlo. Myslel jsem,
že ztratí něco na úkor AfD, ale nenapadlo mě, že v této bohaté zemi bude
ztráta tak velká. SPD dokonce s AfD prohrála. A i když se na tamní vládě
bude zřejmě podílet, tak z hlediska efektu je to úhona na jejich dobré
pověsti. Ukázalo se, že AfD skutečně reprezentuje zájmy silné skupiny
obyvatel Německa, že to není jen nějaká chvilková hysterie, ale že se to
poslední dva, tři roky formovalo už jako homogenní politický proud. Tyhle
výsledky vyvolají větší zájem o AfD na území celého Německa, stoupne
její popularita a CDU a SPD budou muset přemýšlet, co dělaly špatně, a
nemůžou to jen tak hodit za hlavu. V hlavách politiků to vyvolá
přinejmenším na nějakou dobu zvýšený zájem o lidi, o nichž si mysleli,
že to jsou nějací extremisté,“ říká Zdeněk Zbořil.

V českých médiích bývá Alternativa pro Německo označována za
populistickou stranu. „Já bych je spíš označil za německé nacionalisty,
jenomže slovo nacionalista v Německu špatně zní kvůli souvislostem s
minulostí. Je to ale nový trend akcentování národní svébytnosti Němců,
není to jen plácnutí do vody. Dál bude záležet na tom, co bude spolková
vláda dělat v souvislosti s migrační krizí, jak bude úspěšná ve
zbavování se migrantů, což už pochopila a v posledních dnech to dělá.
Myslím si, že AfD je také projevem nového národního uvědomění v rámci
EU, protože do těchto dnů v ní bylo slovo nacionalismus div ne zakázaným
slovem a teď to mají ti slavní komisaři a poslanci na stole. A bude třeba
se také zajímat o to, jestli se v dalších volbách AfD nedostane do
Evropského parlamentu, jestli nebude mít zájem na tom, aby ovlivňovala
německou politiku v rámci EU,“ myslí si politolog.

Ačkoli většinou vnímáme politiku Německa přes vystoupení kancléřky
Angely Merkelové, ve skutečnosti je Německo velmi různorodé. „A když
začne kancléř jednat samostatně a ne v zájmu spolkových zemí, což se
Angele Merkelové stalo teď v souvislosti s migrační krizí, kdy začala
hájit jeden názor bez ohledu na názory jiných, tak tím se její pozice
reprezentanta celého Německa oslabuje. Najednou jdou do popředí
partikulární zájmy jednotlivých zemí, důkazem je ta neshoda s bavorskou.
Existuje sice tradiční napětí mezi Berlínem a Bavorskem, nejen tedy
Mnichovem, ale tentokrát došlo téměř k roztržce. A kritika Angely
Merkelové z pozic nejvyšších bavorských představitelů byla typická.
Možná kdyby se v Bavorsku konaly volby také v tomto termínu, než vyvane to
vzrušení, tak by to tam třeba dopadlo stejně jako právě v
Bádensku-Württenbersku,“ uvažuje Zdeněk Zbořil.

V každém případě by se neúspěch vládních stran a především CDU měl
projevit změnou politiky Německa v otázce migrační krize. „Myslím, že
jako na signál budou na výsledky těchto zemských voleb reagovat, ale
strašně špatně se to odhaduje, protože nejen celá Evropská unie, ale i
spolková vláda reagovaly na krizi chaoticky. Takže se domnívám, že chaos
bude pokračovat, protože nejistota, kterou volby zasejí do řad současných
německých politiků, je může dovést k ještě zmatenějším závěrům.
Nebo se objeví skutečně někdo, kdo přijde s novým plánem na řešení.
Mohla by to být i Angela Merkelová, ale musela by si vybrat někoho jiného,
než s kým tu politiku dělala dosud. Takže v důsledku voleb může dojít k
nějaké změně německé politiky, ale stejně tak se může prohloubit ta
současná zmatenost, kterou tamní politici projevují,“ dodává politolog.
