Odliv kapitálu z ČR je podle vládní analýzy nadstandardně vysoký

Odliv výnosů firem z ČR je nejméně dvakrát vyšší, než by odpovídalo
ekonomickým podmínkám v Česku a EU. Nejvýraznější je to v energetice a
vodárenství, kde je neúměrně vyšší odliv výnosů než investic.
Vyplývá to z vládní analýzy, kterou má ČTK k dispozici. Podle ní odliv
výnosů z ČR a ze zemí střední a východní Evropy od roku 2005 převyšuje
příliv nových zahraničních investic a reinvestic, což může být pro
vývoj ekonomiky rizikové.

Výrazný odliv výnosů je rovněž ve finančním sektoru, ale tam je i velký
objem zpětně investovaného zisku. Obdobné je to v automobilovém průmyslu.
„Velký nepřiměřený odvod zisků se netýká všech oborů. Například u
automobilového průmyslu je rovnováha mezi reinvesticemi a ziskem poměrně
rozumná. To ukazuje, že ty firmy to tady myslí vážně. Ale ty firmy, které
mají síťový charakter, zejména je to energetika a vodárenství, tak se
ukazuje, že náš regulační systém nefunguje docela dobře a je třeba se
nad tím zamyslet,“ řekl dnes novinářům šéf poradců předsedy vlády
Vladimír Špidla.

Upozornil, že odliv kapitálů z ČR je větší než součet přílivu
investic a peněz z kohezních fondů EU. „Problém není, že je odliv, ale
že je čtyřikrát větší než je obvyklé,“ dodal.

V mezinárodním srovnání má podle studie Česko třetí nejvyšší deficit
výnosů v poměru k HDP, a to 7,7 procenta. Větší deficit podle údajů z
roku 2015 mají jen Irsko a Lucembursko, které se ovšem vyznačují
specifickou strukturou ekonomiky s velkým podílem finančních institucí a
nízkými daněmi, díky kterým si je za sídlo volí nadnárodní firmy.
Přebytek naopak mají země jako Německo, Finsko nebo Francie.

Podle studie je proto potřebné vytvořit nový udržitelný model ekonomiky,
který by nebyl závislý jen na přílivu zahraničních investic. Mezi
navrhovaná opatření patří efektivnější regulace některých odvětví,
zvýšení mezd v podnicích s neúměrnými výnosy ve vztahu k investicím,
omezení účetní a daňové optimalizace nebo harmonizace daňového základu
na úrovni EU. Studie zmiňuje i zavedení sektorových daní.

Dalším opatřením je vytvoření jednotné technologické výzkumné
instituce schopné poskytovat spolupráci s podnikovou sférou, zavést
vzdělávací instituce ve spolupráci s firmami nebo posílení schopností
finančního systému poskytovat peníze malým a středním firmám.

Analýza dále ukázala, že prakticky celý růst ekonomiky od roku 2005 je
dán expanzí zahraničního sektoru. „Objem ekonomiky v domácím
vlastnictví v reálných hodnotách od roku 1995 nezaznamenal prakticky
žádný růst. Ve stejném období vzrostl objem aktiv v zahraničním
vlastnictví sedmkrát,“ uvádí analýza.
