Lepší je jezdit hádat se do Bruselu, než žebrat do Moskvy, udeřil mladý
lidovec. A o nespokojencích říká...

ROZHOVOR O uprchlících, ekonomických migrantech i o situaci v Sýrii
promluvil mimo jiné mladý lidovec Šimon Heller. Sdělil také svůj názor
ohledně obav z Ruska a řekl, že sdílí názor generála Petra Pavla.
Vyjádřil se také ohledně případu „Zeman a Peroutka“. „Ubohé
snažení bývalého komunistického novináře Jiřího Ovčáčka nemá smysl
více komentovat, protože se ztrapňuje sám,“ říká Heller.

Jak vidíte aktuální situaci kolem uprchlíků, situaci v Řecku, situaci
ohledně „balkánské cesty?“

Jsem rád, že konečně došlo k posunu a jednotnému postupu v rámci
Evropské unie. Je důležité přicházející imigranty registrovat u vstupu
do Schengenu a rozdělit na uprchlíky ze zemí, kde je válka, a na ekonomické
migranty. V prvním případě pak pomoci a v druhém vracet do země původu.

Ohledně migrantů slýcháme o humanitární katastrofě, ale také o
bezpečnostních hrozbách právě ze strany migrantů, mezi kterými mohou být
vycvičení vojáci či teroristé. Jak to vidíte vy?

Dle dostupných informací v médiích nemá problém tzv. Islámský stát
padělat pasy či víza ve vysoké kvalitě. Je proto důležité, aby tajné
služby plnily svoji funkci a bezpečnostním rizikům předcházely. Nemyslím
si proto, že řešením je odmítání pomoci potřebným, ale důsledná
registrace u vstupu do Evropy a jak jsem zmínil, práce tajných služeb.

K nám zatím uprchlíci příliš nechtějí, ovšem uzavřením hranic
některých států se to může změnit. Myslíte si, že nakonec uprchlíci
přece jen dostanou do „hledáčku“ Českou republiku? A jak myslíte, že
se k tomu případně postaví český národ?

Takový scénář samozřejmě nastat může a to primárně v případě
uzavření hranice mezi Rakouskem a Německem. Momentálně se ale připravovala
dohoda v rámci celé Evropské unie s Tureckem, aby migrační tok byl zastaven
a byli jsme schopni registrovat uprchlíky na schengenské hranici. Díky tomu
by do Evropy mělo přicházet výrazně méně uprchlíků, respektive ti,
kteří potřebují opravdu pomoci. Z toho plyne, že pravděpodobnost, že by
ČR zažila výraznější uprchlickou vlnu, je malá.

Podle některých informací v médiích se některým uprchlíkům přestává
v Německu líbit a chtějí se vracet zpátky do svých domovů. O čem to
podle vás svědčí?

Zjevně se jedná o ekonomické migranty, protože ten, kdo přichází ze země,
kde je válka, se určitě nebude chtít vracet. Dle mého názoru má Evropa
povinnost přijmout uprchlíky, kteří potřebují pomoci, a nikoli ekonomické
migranty. Pokud se vrací sami a nemusí být vyhošťováni, jedině dobře.

Merkelová se také nechala slyšet, že po válce se uprchlíci vrátí zpět
domů. Myslíte si, že to bude tak jednoduché, jak si kancléřka představuje?

Merkelová vůbec neříká, že to bude jednoduché. Naopak na rozdíl od
sílících neonacistických proudů jednoduchá řešení nenabízí. Vracení
uprchlíků zpět do vlasti poté, co se jejich země stabilizuje, je
nepochybně jedním z funkčních řešení současné krize.

V Sýrii bylo nedávno dojednáno příměří, kterému nikdo příliš
nevěří. Západ obviňuje Rusko z brutálního postupu majícího za cíl
udržet za každou cenu u moci Bašára Asada. Rusko zase obviňuje Turecko z
podpory Islámského státu a naznačuje, že by Západ, Turecko a Saúdská
Arábie v rámci ,,plánu B" mohly obsadit části Sýrie. Kde je pravda? A
hlavně, kde je budoucnost válkou ničené Sýrie?

Bohužel se ukazuje, že mocnosti nezajímají lidé trpící v Sýrii, ale
primárně jejich vlastní zájmy. Bohužel takové názory slyšíme i od řady
českých politiků. „Co je nám do nějakých uprchlíků a Sýrie? Starejme
se raději o sebe.“ Takový krátkozraký pohled vás obvykle ale brzo dožene.
Hledání řešení války v Sýrii je nesmírně složité, protože je do ní
zapojeno mnoho stran, které jsou navzájem znesvářené. Osobně je mi
nejvíce líto Kurdů, kteří jsou opět pouze využiti k dosažení cílů
mocností, a obávám se, že výsledně na to nejvíce doplatí a ostatně
doplácejí již dnes. Odpovědnost za konflikt nese řada mocností z východu
i západu. Domnívám se, že největší zodpovědnost však má právě
Bašár Asad.

Generál Petr Pavel označil Rusko za větší bezpečnostní hrozbu než
Islámský stát. Je podle vás opravdu Rusko tak velkou hrozbou pro Evropu?

Názor generála Petra Pavla sdílím. Rychle jsme zapomněli na události kolem
Krymu a ty se mohou opakovat. Krym je od hranice Evropské unie přibližně 500
kilometrů, což je velmi blízko. Nejen proto jsem přesvědčen, že
největší hrozbou je pro nás dnes právě putinovské Rusko.

Když se podíváme k nám, co říkáte na to, že se mluví o tom, že by měl
Zeman možná znovu kandidovat na prezidenta? Koho byste na místě prezidenta
rád viděl?

Žijeme v demokratické zemi a kandidovat může každý, kdo splní zákonem
stanovené podmínky. Předpokládám, že Zeman kandidovat bude. Nicméně
každé demokratické volbě sluší pestrý výběr kandidátů. Čím je
výběr pestřejší, tím spíše si může volič vybrat a nevolit pouze ono
„menší zlo“. Já sám jsem přesvědčen, že volbě prezidenta by
prospěla jména jako Tomáš Halík nebo Šimon Pánek. A těch jmen by
určitě bylo víc.

A co říkáte na kauzu „novinář Peroutka a jeho článek o Hitlerovi“?

Mrzí mě, že byl pošpiněn novinář, kterého bychom naopak měli za jeho
odvahu obdivovat. Ubohé snažení bývalého komunistického novináře
Jiřího Ovčáčka nemá smysl více komentovat, protože se ztrapňuje sám.

Hradní zahraničněpolitický expert Hynek Kmoníček tvrdí, že v migrační
krizi jde Evropě o existenci. A není sám: I Donald Tusk hovořil o možnosti
rozpadu EU coby pravděpodobnějším, než kdy jindy. Jak vy vidíte budoucnost
EU, eura a schengenského prostoru?

Víc než Hynkovi Kmoníčkovi nebo Donaldu Tuskovi bych naslouchal například
papežovi Františkovi, který říká, že současná „migrační krize“ je
naopak velkou výzvou a nadějí pro Evropu. Tím nebagatelizuji současnou
krizi, kterou Evropa prochází a případná rizika. Musíme se zkrátka
rozhodnout, jestli budeme hledat společné evropské řešení, anebo
postavíme mezi sebou zdi a ploty a výsledně si nás západ a východ rozebere
jako domeček z karet.

Proti Evropské unii je stále více lidí. Co myslíte, že by pro nás
znamenalo, kdybychom z Evropské unie vystoupili, nebo kdyby se rozpadla?

Rozpad Evropské unie by poškodil nás všechny a nepochybně by z něj měl
radost Vladimír Putin. Pokud se bavíme o odchodu z Evropské unie, stálo by
nás to několik procent na HDP a odhadem o 70 000 pracovních míst méně.
Zastávám názor, že je lepší se jezdit hádat do Bruselu, než žebrat do
Moskvy. Bohužel, jak už to bývá, řada lidí své problémy profiluje do
věcí, které s jejich problémy vůbec nesouvisí. Výsledně se pak
domnívají, že zlý Brusel může za to, že jsou se svými životy
nespokojeni.

Ozývají se hlasy, které varují před příchodem další ekonomické krize.
Exšéf Bank of England Lord Mervyn King například uvádí, že světové
hospodářství je na pokraji další havárie. Česká ekonomka Šichtařová
prorokuje Krizi s velkým K, běžně se používá termín ,,dokonalá bouře".
Ekonomická bouře prý začne na finančních trzích, které jsou prý
přehřáté. Co z toho může být pravda a v jakém horizontu? Máme se dle
vašeho názoru bát další a třeba i větší ekonomické krize, než byla ta
předešlá?

Vždy se najdou ekonomové a komentátoři, kteří tvrdí, že přijde krize.
Některým to pak náhodou vyjde a ti dostávají Nobelovy ceny. Ekonomie není
věda, ale pavěda. Nobelovy ceny za ekonomii se obvykle udělují za teorie,
které vyvrátily teorie minulé. Věda je naopak postavena na pevných
základech, například matematika. Nicméně obezřetnost je nepochybně na
místě. Osobně nejsem zastáncem neviditelné ruky trhu. Určité rozumné
regulace jsou potřeba. Ostatně to ukazuje i zkušenost z minulosti.
