Radičová po volbách: Mládež se má hůř než její rodiče. A tak se
chytá toho, co nabízí Kotleba

Agresivní rétorika směrem k uprchlické krizi významným způsobem ovlivnila
výsledky slovenských voleb. Podle slovenské expremiérky Ivety Radičové by
tváří v tvář některým vyjádření bledla závistí i šéfka
francouzské Národní fronty Marine Le Pen. Radičová upozorňuje, že je to
od politiků nesmírně riskantní hra, která se v minulosti už mnohokrát
vymstila.

Hněv, strach a nenávist tváří v tvář uprchlické krizi, které politici,
včetně několika světlých výjimek, přiživovali v předvolebním
zápolení o hlasy voličů, vedly dle Radičové k tomu, že voliči nakonec
přestali rozlišovat mezi jednotlivými politickými subjekty a vnímali je
jako jeden jednolitý shluk. Radičová tvrdí, že právě agresivní rétorika,
před kterou by bledla závistí i francouzská nacionalistická politička
Marine Le Pen, povzbudila radikální proudy, což pomohlo otevřít cestu do
parlamentu neonacistům.

„Došlo k potlačení nejdůležitějších výdobytků listopadu 1989 –
svobody, lidských práv a právního státu. Zastánci lidských práv byli
titulováni jako svatoušci, přitom právě to bylo to, co jsme se snažili
vložit do naší společnosti, abychom byli rovnocenní a sebevědomí občané
tohoto světa,“ uvedla expremiérka v rozhovoru pro Denník N. Podle
Radičové nelze ospravedlnit šlapání po svobodě a lidských právech. „Pokud
to jednou uděláte, vytváříte precedens a neumíte to zastavit. Je to
nesmírně riskantní hra, která se v historii mnohokrát vymstila,“ varuje
slovenská politička.

Za úspěchem krajně pravicové Ľudové strany Naše Slovensko Mariana Kotleby
vedle agresivní rétoriky politiků stojí dle Radičové i převládající
frustrace Slováků, neustálé korupční kauzy či velké zklamání z
politické reprezentace. Šance na poslanecký mandát si ale také zvyšoval
sám Kotleba, který prý deset let pracoval na získání voličské podpory,
když vedle chození do kostelů a dalších aktivit objížděl nejchudší
slovenské regiony.

Rozhovor k přečtení ZDE

Skutečnost, že Kotlebově straně odevzdalo hlas velké procento prvovoličů,
Radičová jako socioložka přisuzuje deziluzi mladých. Politička totiž
tvrdí, že tu máme první poválečnou generaci mladých, kteří jsou na tom
hůř než jejich rodiče. A to zejména v chudších slovenských regionech,
kde mladí po škole nemohou nalézt práci. A tak se chytají jednoduchých
pevných bodů, které nabízí extremismus.

„Významná část naší generace měla vizi osvobození se z totalitního
režimu. Byla to silná motivace, pozitivní příběh a zážitek z posunu.
Stejně jako zážitek našich rodičů ze slovenského národního povstání a
osvobození se z fašismu. Jakou vizi ale nabízíme mladým, když si před
jejich očima pohráváme s tím, čeho jsme dosáhli? Zpochybňujeme smysl
integrace, pilíře liberální demokracie, hodnoty, na kterých je postavena
evropská civilizace,“ uvedla Radičová.

Pádným příkladem výše uvedeného jsou dle ní i uprchlíci. „Když se
podíváme blíže na to, čeho se vlastně občané tváří v tvář
uprchlické krizi bojí, tak to nejsou otázky bezpečnosti, kultury ani hodnot,
nýbrž strach ze ztráty zaměstnání. Obava z konkurence, která ohrozí
jejich nejistý zdroj příjmu,“ míní slovenská politička. Nízký
příjem, velmi nízká kvalita zdravotnických a veřejných služeb jsou tak
prý výzvy, na jejichž zvládnutí by se polická scéna měla zaměřit.
