Topák, který vás překvapí. Propaguje národní hrdost a vyzývá Evropu,
ať se učí od Izraele

ROZHOVOR Zjednodušit povolávání záložáků a pokusit se oslovit třeba
Izrael při proškolování strážníků a policistů pro případ
teroristického útoku. To jsou hlavní témata Františka Gábora, který
kandiduje do krajských voleb v Libereckém kraji jako lídr TOP 09. „Evropa
se začíná seznamovat s krizemi, které jsou pro ni nové. Izrael jsem uvedl
jako stát, který je pod určitým bezpečnostním tlakem delší dobu. Jejich
bezpečnostní složky mají standardizované postupy. Není nic jednoduššího
než je v rámci kraje požádat o spolupráci. Myslím, že by nám vyšli
vstříc," domníval se v rozhovoru pro ParlamentniListy.cz.

Jste jedničkou TOP 09 do krajských voleb v Libereckém kraji. Jaké je vaše
hlavní téma?

Pro mě osobně jako veterána je klíčové téma bezpečnosti. V současné
době je bezpečnostní situace v Evropě složitější. Rádi bychom v kraji
vytvořili atmosféru, která by napomohla vzbudit u lidí větší pocit
bezpečí. Pokud by došlo ke zvýšení nebezpečí v oblasti teroristického
útoku, máme určitou ideu, že bychom oslovili zahraniční státy.
Především Izrael. Pokusili bychom se navázat spolupráci ve vztahu k
městským policiím. Naši policisté by byli vyškolení pro případ
teroristického útoku – jak se mají chovat, co mají dělat, jakým
způsobem vystupovat.

Ale má to také vazbu na naše aktivní zálohy. Muži a ženy v uniformách
chtějí pomáhat této zemi, bohužel povolávání aktivních záložáků v
případě jakéhokoliv nebezpečí je poměrně dost složité. Tady bychom
chtěli navázat na legislativní iniciativu krajů a pokusit se po domluvě s
ostatními kraji tento systém povolávání zjednodušit.

Dalším mým tématem by mohla být občanská společnost. Dlouhodobě se
věnuji pozvednutí národní hrdosti, povzbuzení branného ducha u lidí.
Dělám to aktivitami, jako jsou výstavy o československých legiích, o
zahraničním odboji z první a druhé světové války, jako jsou přednášky
na základních a středních školách a také akce spojené s různými
výročími. Proběhl dětský den ve Vesci, kdy jsme si připomněli konec
druhé světové války, a především začátek nové Evropy. Akce to byla
povedená, přišlo 15 tisíc lidí.

Vrátím se k těm záložákům. Jak konkrétně si to představujete?

Je potřeba umožnit v rámci krajů aktivaci našich záložáků. Tam je
trošku složitější podle zákona jejich povolávání. Musíte je třicet
dní dopředu vyzvat, že budou povoláni. Což svým způsobem chápu. Můžou
však nastat situace jako dnes, kdy je Evropa pod tlakem a jsou tu nějaké
teroristické hrozby. Bylo by fajn navázat použití aktivních záloh na
rozhodnutí krizového štábu, respektive bezpečnostní rady kraje a v
případě nutnosti bylo možno aktivní zálohy povolat rychleji a
jednodušším způsobem. Doba si to žádá.

Jsou ale záložáci potřeba v případě ohrožení teroristickým útokem?
Není tady potřeba spíše specialistů?

Může nastat situace, že budeme chránit veřejné budovy – krajský úřad,
nádraží, veřejnou dopravu, radnici. Tady bude každý vycvičený muž
potřeba. Je to i větší naplnění smyslu činnosti práce aktivních záloh,
aby doplnily činnost policie, případně armády. Jak armáda, tak policie
mají omezené možnosti, a tohle jsou naše rezervy. Takhle bychom k tomu měli
přistupovat.

A co ta spolupráce s Izraelci, jak si ji představujete?

To byl pouze příklad. Evropa se začíná seznamovat s krizemi, které jsou
pro ni nové. Izrael jsem uvedl jako stát, který je pod určitým
bezpečnostním tlakem delší dobu. Jejich bezpečnostní složky mají
standardizované postupy. Není nic jednoduššího, než je v rámci kraje
požádat o spolupráci. Myslím, že by nám vyšli vstříc. Vždyť tady se
cvičila část izraelské armády v době svého vzniku. Tradici směrem k
Izraeli tu tedy máme. Není nic jednoduššího, než je požádat o pomoc a
nabídnout našim obcím, že bychom jim doškolili strážníky pro nějaké
krizové situace. Není to žádné přenášení bezpečnostních systémů,
protože u nás je to trochu něco jiného. Ale na to, abychom řekli našim
strážníkům, případně Policii ČR v rámci kraje, jakým způsobem se
chovat v krizových situacích, jak to mají oni nastaveno, na co mají dávat
pozor, jak se mají kdy zachovat. Myslím, že by nám mohli Izraelci s tímto
pomoci. Nevymýšlet vymyšlené. Oni mají zavedené postupy. Mají dokonce
třeba ozbrojené řidiče v autobusech, protože docházelo k útokům na
hromadnou dopravu. Můžeme se zeptat, jak to funguje, co to přineslo. Mají
tyto věci propracované a vyzkoušené dlouhodobě.

Lidé u nás mají velké obavy z migrační krize, z toho, že v té velké
mase uprchlíků sem přijdou i nějací teroristé. Jak vidíte letošní rok?
Podaří se Evropě situaci nějak ukočírovat, nebo ne?

Evropu bych přirovnal k velké zaoceánské lodi. Když vydáte pokyn na
můstku a otočíte kormidlem, přidáte, nebo uberete na rychlosti, tak to má
nějakou setrvačnost. Bezpečnostní principy v Evropě začínají fungovat,
začíná mezi sebou komunikovat policie, začínají umět přenášet
informace v reálném čase, je tady snaha uzavřít Evropu ilegální migraci a
snaha začít se orientovat na lidi, kteří pomoc skutečně potřebují. Byla
to nová situace, do které se Evropa dostala. Chvíli trvalo, než se nastavila
pravidla. Od začátku jsme jako topka říkali, že je třeba přijímat
racionální, pragmatická řešení. Byli jsme v České republice první
stranou, která říkala, že bez peněz se tato krize nedá zvládnout. Dneska
se uvolňují v rámci plánovacího období skutečné finanční prostředky a
krize se začíná řešit v Řecku, případně dalších zemích. Není to jen
o ochraně vnějších hranic. Evropa má ohromnou délku vnější hranice,
která je z mého pohledu neuhlídatelná. Je dobře, že vzniká společná
pohraniční stráž. To znamená, že když někde vznikne krize, tak se tam
nasadí. Je dobře, že se to začíná řešit i uvnitř Evropské unie.
Policie začíná činit v jednotlivých zemích a začínají se respektovat
pravidla Schengenu. Nejde tedy jen o ochranu schengenské hranice. Je
důležitá, ale je tak dlouhá, že se nedá úplně ohlídat. Co se týče
rizik – v rámci té masy lidi vždycky přijde někdo, kdo chce škodit, nebo
je to lump. Ale to máme i tady v Evropě. Mnozí nespokojenci se radikalizují.
V Paříži větší část teroristů byli Evropani. Je potřeba, aby se s tím
Evropa vypořádala. Nemůžeme se tvářit, že se nás to netýká.

Vzpomeňme, jak migrační vlna pomalu postupovala. Když okolní státy Sýrie
říkaly – máme problém – tvářili jsme se, že nás to moc nezajímá.
Když přišla ta vlna do Řecka a Itálie, stále nás to moc nezajímalo. A ve
chvíli, kdy tyto státy vyčerpaly své možnosti a začalo se to na nás valit,
s hrůzou jsme zjistili, že je to problém. Kdežto kdyby se to začalo řešit
dostatečně dopředu, mohlo to být všechno jednodušší. Navíc, jak jsem
už říkal v minulém rozhovoru, Evropa by se měla připravovat na období,
kdy vyčerpá své kapacity. Což už nastává.

Co říkáte na dohodu s Tureckem? Může fungovat?

Pokud se naplní; a já si myslím, že se tato dohoda naplní, tak je dle mého
pragmatická a racionální. Evropě může svým způsobem pomoci, že na
základě té dohody si může vybírat spolehlivé lidi. Dává nám to ale
především možnost zastavit nelegální migraci, což je největší problém.
Je to nefér vůči našim spoluobčanům, že se tu pohybují lidé, kteří
hranici překročili nelegálně a my musíme, když někam cestujeme, mít své
vlastní cestovní doklady. Chápu pak ty obavy. Ale věřím, že většina
těch lidí je rozumných a bude vděčná, pokud se jim umožní tady v klidu
žít. Že jsou s tím spojené problémy, to asi jsou, ale ty se v takovémto
objemu vždycky objeví. Dohoda s Tureckem může nastavit racionální
řešení pro Evropu. A je to jasný signál, že kdo sem přijde nelegálně,
bude vrácen.

Na závěr se zeptám jaký výsledek v krajských volbách očekáváte?

V rámci krajských voleb se v Liberci v průzkumech držíme stále nad pět
procent. Myslím, že je to odrazem toho, že jsme vcelku aktivní. Byť situace
není pro nás komfortní. Jsme v pozici, že jsme stranou proevropskou,
prozápadní. Hájíme tyto hodnoty v pro nás nepříjemné situaci. Jsme
přesvědčení, že to najde odezvu u našich voličů. Možná bychom mohli
dosáhnout sedm až osm procent, když budeme dobří. Také bude záležet na
tom, jakým způsobem se bude na podzim vyvíjet celorepubliková politika, jak
bude gradovat migrační vlna, jak bude řešena v rámci Evropy. To bude mít
pro nás jako evropskou stranu také sekundární dopad. Ale tvoříme
kandidátku z lidí, kteří v životě něco dokázali, nebo již pracují
dlouhodobě v zastupitelstvech, případně v Poslanecké sněmovně. Na
kandidátce nenajdete úplné celebrity, ale jsou to dobrá jména a budou
prodávat především svoji práci. Směřujeme k tomu, abychom v první
patnáctce měli aspoň deset aktivních zastupitelů.
