„Největší hnus, který jsem zde zažil. Buď jste srabi, nebo prodejné
svině!“ Bašta a Schneider u jednoho stolu se spolupracovníkem Evropských
hodnot. Byla to řežba

O tématech, zda nás ohrožuje „ruská propaganda“, jestli je zřízení
„Chovancova útvaru při Ministerstvu vnitra pro boj s dezinformacemi“
útokem na svobodu, a proč neziskovky bojují s „kremelskou propagandou“, v
Praze na Novotného lávce debatovali bývalý velvyslanec v Rusku Jaroslav
Bašta, analytik Jan Schneider, mediální analytik a spolupracovník
think-tanku Evropské hodnoty Roman Máca a novinář, spolupracovník
organizace Člověk v tísni Ondřej Soukup.

Složení panelu představovalo dva protichůdné názorové tábory a debata
tomu odpovídala.

Jaroslav Bašta začal tím, že považuje sledování proruské nebo ruské
propagandy ze strany Ministerstva vnitra za ohrožení demokracie a tento
záměr podle něj znamená, že „k nám někdo zadními vrátky pouští
cenzuru a tváří se přitom, že to dělá pro naše dobro“. Bašta uvedl
zkušenost ze setkání se zástupcem spolku Evropské hodnoty Jakubem Jandou, s
nímž se nedávno účastnil mediální debaty. „Na straně jedné je
horoucí ‚evropská pravda‘ a na druhé ‚kremelská propaganda‘. Kdo
rozhoduje o tom, co ale je ta evropská pravda? To je přístup, kterým se bude
legálně eliminovat v duchu padesátých let každý alternativní názor a
kritika současného stavu. Pan Janda mi řekl, že dělám přesně to, co je v
zájmu ruské propagandy – že kladu příliš mnoho otázek a vytvářím
dojem, že neexistuje jen jedna pravda. Myslím, že to, co je a co není
propaganda, nemohl lépe zformulovat,“ uvedl Jaroslav Bašta.

Ondřej Soukup řekl, že označovat něco za nepravdivou informaci, za cenzuru,
mu připadá jako znevažující pro lidi, kteří byli stíháni v době, kdy
fungovala skutečná cenzura. „Myslím, že tady probíhá normální diskuse,
kdy každá strana má svůj prostor v médiích a označovat oponenturu za
cenzuru není namístě,“ uvedl Soukup.

Schneider: Evropské hodnoty preferují monolog

Jan Schneider ocenil, že panelisté měli odvahu na diskusi přijít a dodal,
že je třeba, abychom si opravili pojmy o demokracii, protože v demokracii je
názorový střet normální a její kvalita se pozná podle úrovně těchto
střetů. „Není mi ale jasné, zda think-tank Evropské hodnoty bojuje proti
propagandě, anebo jen proti Rusku, a propaganda je jen záminkou. Vytýkám jim
jednak jejich název, který uzurpuje evropské hodnoty jen pro jednu skupinu,
ale Evropské hodnoty mají zčásti neprůhledné financování, při svých
akcích preferují monolog, protože se bojí střetu,“ kritizoval Jan
Schneider práci spolku Evropské hodnoty. Tento tzv. think-tank podle něj má
podivnou metodologii, kterou mu vytýkají i akademici, kteří zdůvodňují,
že v případě výstupů práce think-tanku Evropské hodnoty jde o ideologii
a ne o analýzy. Cenzura podle Schneidera začíná označováním informace za
nepravdivou, nepravdivost ale musí být dokázána. „Myslím, že důkazy o
nepravdivosti postrádáme. Když s think-tankem Evropské hodnoty někdo
nesouhlasí, je kremelský agent nebo cenzor,“ uvedl Jan Schneider.

Roman Máca na úvod zdůraznil, že se debaty neúčastní jako zástupce
think-tanku Evropské hodnoty, ale jako osoba. Jaroslava Bašty se pak zeptal,
jestli považuje Bezpečnostní informační službu za ohrožení demokracie a
připomněl zprávu BIS, kde se konstatovalo, že cílem ruského informačního
působení je infiltrace médií, internetu a distribuce propagandy, ovlivnění
veřejného mínění, šíření dezinformací, šíření tenzí a podpora
populistických a extremistických entit. „Zaznělo také, že se Evropské
hodnoty bojí střetu, já sám za sebe se střetů nebojím. A co jsou
evropské hodnoty – pro mne je to svoboda, demokracie a posilování aktivní
občanské společnosti a liberální demokracie,“ řekl Roman Máca a dodal,
že konstruktivní kritiku vítá, odmítá ale vulgarismy a výhrůžky.

Podle Jaroslava Bašty je „hezké citovat zprávu BIS, která plní své
úkoly, ale je zde druhá rovina, kdy se na základě této zprávy začnou
posuzovat média, která ty obavy BIS naplňují". „Zástupci Evropských
hodnot jsou v České televizi a v rozhlase třikrát častěji než kdokoli
jiný, a přitom vydávají materiály, které jsou kritizovány jako skrytá
ideologie. Je zde seznam webů a novin, které jsou proruské. Mám pocit, že
na té druhé straně stojí cenzoři,“ řekl Jaroslav Bašta. Ondřej Soukup
uvedl, že častý výskyt zástupců Evropských hodnot v médiích je dán
jejich pracovitostí a aktivitou a dodal, že BIS aktivity Ruska na našem
území sleduje od devadesátých let a nedovolil by si tvrdit, že jsou
výsledkem jen neurčité obavy.

Chovanec by měl být okamžitě odvolán

Jan Schneider se domnívá, že Rusové tady nedělají „nic jiného, než
mnohé jiné státy s tím rozdílem, že u těch ostatních nám to nevadí“.
„Tajné služby a spousta politiků se chová v této době stejně, jako se
chovali po roce 1948, kdy platilo, že co přišlo ze Sovětského svazu, bylo
svaté, teď jde o Západ. Když už ale máte nedůvěru k Rusům, nepovažujte
je za blbce, oni totiž mohou přijít i ze Západu. Tajné služby a
bezpečnostní aparát jsou povinny zaujmout kruhovou obranu a jestliže ministr
Chovanec vyhlašuje, že jeho útvar se bude zabývat ruskou propagandou, měl
by být okamžitě odvolán, protože oslabuje obranyschopnost České republiky
a přímo označuje díru v obraně, která tady je. Budeme-li se zabývat
propagandou jako takovou, nemůže jako poradní instituce na ministerstvu
působit organizace placená ze zahraničí,“ uvedl Jan Schneider.

Roman Máca řekl, že zprávu BIS považuje za obecné vodítko. „Probíhá
monitoring médií a označení některých vychází z dlouhodobých analýz.
Pokud jde o kruhovou obranu, kterou by stát měl zaujmout, myslím, že náš
stát je součástí mezinárodního společenství, mezi spojenci jsou
demokratické země, a pokud jde tedy o nějakou obranu, určitě se nebudeme
chtít bránit jiným demokratickým zemím. Partneři z demokratických zemí
nemají zájem, aby u nás docházelo k destabilizaci,“ vysvětlil Roman Máca.

Jaroslav Bašta reagoval konstatováním, že naše služby by se měly zabývat
především ochranou naší země a měly by monitorovat všechno včetně
aktivit zemí, které Máca označil za liberálně demokratické. „To, že je
někdo naším spojencem, neznamená, že bude postupovat tak, aby pro nás
dělal jen to nejlepší, jeho zájmy nemusí být v souladu s našimi zájmy.
Druhá věc je, že seskupení aktivních mladých lidí, jako jsou Evropské
hodnoty, by nemělo vypadat jako veřejná divize BIS. Mluví se o ruské
propagandě, ale nikdo si nevšímá, že v některých otázkách přejímáme
propagandu někoho jiného. Všiml jsem si v konfliktu na Ukrajině, jak český
tisk nekriticky přejímal zprávy a nikdo nepoukázal na to, že jsou tam
nepravdivé nebo úplně nesmyslné věci,“ řekl Jaroslav Bašta a uvedl, že
pokud chtěl mít reálný obraz o dění. , četl ukrajinské, ruské a
povstalecké zdroje a hledal to, o čem ta která strana píše, a teprve na
základě toho, co kdo zamlčoval, pak začal pátrat po tom, co se opravdu
děje. „Tento přístup ale nevidím v našem tisku ani ve zprávách, které
nás varují před nějakou propagandou. Tady není zájem podávat objektivní
informace, tady je zájem dávat informace, které jsou na naší straně.
Nezávislost tisku a informací může být deformována tím, že lidé budou
mít strach, že budou označeni za nositele prokremelské propagandy,“
vysvětlil svůj pohled Jaroslav Bašta.

Ondřej Soukup mu oponoval a řekl, že se všemi omezeními, která česká
novinářská scéna má, si myslí, že přinejmenším mainstreamová média
včetně veřejnoprávních udělala během konfliktu na Ukrajině solidní
práci. „Rozhodně to s médii není tak špatné a kritériem je
ověřování faktů, což v některých menších názorově vyhraněných
médiích není. Pokud něco není ověřitelné, je to lež a nejde o
novinařinu,“ řekl novinář Soukup.

Za zpochybnění důvěryhodnosti si mohou média sama

V další části debaty Jan Schneider uvedl, že propaganda funguje také
prostřednictvím zamlčování a think-tank Evropské hodnoty by měl brát v
úvahu například informace o upálení lidí v Oděse. Také vyzval zmíněný
think-tank, aby se distancoval od vypracovávání seznamu médií šířících
proruskou propagandu, protože jinak to podle něj „připomíná praktiky
Adama B. Bartoše, který s ,přátelskými úmysly‘ sestavuje seznamy
významných Židů u nás“. „Vypracování takových seznamů mají ve své
působnosti pouze státní instituce a ne soukromí fanatici, kteří dělají
seznamy proruských webů. To je jeden z největších hnusů, které jsem tady
zažil,“ řekl Jan Schneider.

Další téma, které Schneider do debaty uvedl, byla samotná ruská propaganda,
když se zeptal, kde se s ní konkrétně lidé setkávají. Roman Máca řekl,
že je lépe používat termín dezinformační kampaň a jako příklad
vlastní zkušenost ze Slavjansku, kde za jeho pobytu město normálně
fungovalo, ale na českých webech se psalo, že město už v podstatě
neexistuje a že tam vznikají koncentrační tábory a odehrávají se v něm
různé bizarnosti. „Nikdy jsem netvrdil, že mainstreamová média jsou
bezchybná, ale důležité je ty chyby napravovat. V případě České
republiky je třeba rozlišovat ruskou a proruskou propagandu. Ta ruská je u
nás slabší, protože je zde dominantně zastupovaná mnohojazyčnou
lokalizací Sputniku, důležitější je dezinformační kampaň proruská,
která systematicky šíří dezinformace a podkopává důvěru k
demokratickým institucím a veřejnoprávním médiím a štěpí společnost a
oslabuje stát navenek. Pokud jde o příklad ruské propagandy, je to třeba
dezinformace ze Sputniku o tom, že se 17. listopadu chystá český Majdan,“
uvedl Roman Máca. Jaroslav Bašta konstatoval, že za zpochybnění
důvěryhodnosti veřejnoprávních médií si mohou tyto instituce samy a
nedůvěra je věcí jejich jednostrannosti.

Schneider se pak znovu pustil do kritiky spolku Evropské hodnoty a ptal se,
proč má sto pracovníků a přitom se zabývá jen ruskou propagandou. „Odvažuji
se tvrdit, že jim vůbec nejde o propagandu, ale že to je tzv. think-tank,
který je placen mnohými vládami jen proto, aby nacházel cokoli proti Rusku.
Kdyby mu šlo o propagandu, musel by se zabývat mnoha jinými věcmi, jeho
školicí programy by začínaly rokem 2003, kdy celý svět byl podroben
neskutečné masáži při přepadení Iráku. Zabýváte-li se propagandou,
jděte hlouběji. Jinak se sami dopouštíte propagandy. Evropským hodnotám
vyčítám, že jsou buď takoví srabi, že se bojí říct, že tak, jak jsme
byli otočeni na Východ, dnes jsme otočeni na Západ, anebo jsou to prodejné
svině, které se nechají koupit a lžou. Kdyby Evropské hodnoty chtěly
zvýšit odolnost národa proti propagandě, budu jim tleskat, ale když
dělají jenom půlku, stávají se mými nepřáteli,“ řekl Schneider.

Roman Máca oponoval s tím, že kdyby si myslel, že má jedinou pravdu, na
diskusi by nešel, a že vítá konstruktivní kritiku. „Snažíme se
zvýšením osvěty posilovat odolnost obyvatelstva proti propagandě. A
Evropské hodnoty se nezabývají jenom Ruskem, mnohé kritické výstupy nejsou
jen o Rusku,“ řekl Roman Máca.
