Boj o Hrad se… smrtelným koncem? Názor

Tento týden skončila registrace kandidátů na prezidenta České republiky,
svůj záměr kandidatury oznámil i současný prezident Miloš Zeman. A
okamžitě se v médiích začaly šířit zprávy o smrtelné nemoci prezidenta.

Hned poté se objevila informace o pokusu zmaření schůzky Miloše Zemana s
občany Lipníku nad Bečvou, o co se pokusilo několik desítek občanů,
kteří byli zadrženi policií. A aktivista Charty 77 Tomáš Hradílek, který
byl v Lipníku také přítomen, zahájil hladovku na protest proti kandidatuře
Miloše Zemana na druhé volební období. Co stojí za touto kampaní? Má
Miloš Zeman společenskou podporu a existují mezi zaregistrovanými kandidáty
skuteční soupeři? Situaci pro Sputnik okomentoval Jan Miklas.

Miklas: Zdá se, že boj o Pražský hrad bude tzv. na život a na smrt. Kampaň
proti Zemanovi, která ze strany jeho oponentů ostatně trvá neustále od jeho
zvolení, nyní skutečně nabrala obrátky, tím jak se blíží termín
prezidentských voleb a dá se očekávat, že bude ještě zesilovat. Pokus o
narušení setkání Miloše Zemana s obyvateli Lipníku nad Bečvou z
Olomouckého kraje a hladovka pana Hradílka jsou pouze směšné gesta, která
v podstatě nebudou mít jakýkoli vliv na prezidentskou kampaň. Kruhy
nepřátelské prezidentu Zemanovy se proto snaží využít jakýchkoli
domnělých i reálných přešlapů prezidenta Zemana (neboť ani on není
dokonalý) a ty zdůrazňovat, jakoby se jednalo o jakési typické
charakterové vady pana prezidenta, které přísluší pouze jemu a přitom
záměrně pomíjí často mnohem horší přešlapy a chovaní lidí z
vlastního tábora. Například na poslední chvíli zařazeného kandidáta
bývalého premiéra Mirka Topolánka, kterému je na rozdíl od Zemana
odpouštěno často mnohem horší chování hraničící až s agresivitou a
primitivismem, jak se prezentoval ještě v době svého premiérství. Je mu
však odpuštěno, protože stál na „té správné straně" (záměrně v
uvozovkách), prosazoval americký radar v Česku, varoval před „hrozbou z
Ruska". Ale zpět k Zemanovi. Současné útoky na prezidenta se týkají
především jeho zdraví, které mají zasít v potenciálních jeho voličích
pochybnost o způsobilosti vykonávat prezidentskou funkci další volební
období. Tyto útoky jsou, mají však často zákeřný charakter a jsou
takříkajíc „přes čáru", protože za fakta vydávají domněnky tak,
které opakovaně vyvrátilo lékařské konzilium, aby z nich prezident Zeman
vyšel jako „lazar" fyzicky i duševně nezpůsobilý k funkci prezidenta. Zde
je opět velmi dobře vidět dvojí metr jeho oponentů, kteří ve své době
zcela přehlíželi reálné zdravotní problémy nyní již zesnulého
bývalého prezidenta V. Havla ve druhé polovině 90. let, kdy musel být
opakovaně hospitalizován a zcela na týdny či měsíc vyřazen z funkce
prezidenta. Tehdy to jaksi nevadilo, třebaže ve srovnání se zdravotními
problémy prezidenta Zemana ty prezidenta Havla byly mnohem závažnější.
Kampaň proti Zemanovi příliš úspěšná být nemůže, protože jako
obvykle „přepaluje" situaci a přesvědčuje již přesvědčené, tedy lidi
z vlastního tábora. Na voliče Zemana bude mít tato kampaň minimální či
žádný vliv.

Podle předběžných průzkumů má nejvyšší šanci na zvolení prezident
Zeman se 33 procenty, další s velkým odstupem okolo 20 procent následuje
Drahoš, oponenty Zemana nejvíce protěžovaný kandidát. A nakonec, jako
třetí je bývalý premiér Mirek Topolánek. Nemyslím si, že by v druhém
kole Zemana porazil Drahoš, to jsou jen zbožná přání „liberální
kavárny". V přímém střetu a v předvolebních debatách nebude mít proti
Zemanovi velkou šanci. Reálnou hrozbou pro Zemana by však bylo, pokud by se
do druhého kola spolu s ním dostal právě Topolánek — agresivní a
vulgární soupeř bez zábran. On by mohl většinovému českému voliči
imponovat, navíc když přebírá i taková „populární" témata jako je
antiislamismus a údajné „ohrožení islámem", které je nyní v módě, a
dokonce Topolánek souzní i značné části veřejnosti populární myšlence
vystoupení s EU."
