Milan Štěch označil Merkelovou za velký problém Evropy. A doporučil
Zemanovi, jak by na ni mohl působit

ROZHOVOR Předseda Senátu Milan Štěch vytýká prezidentu Zemanovi, že
uprchlické téma málo komunikuje se svými protějšky v EU, jinak se ovšem s
názory prezidenta ztotožňuje. Podle Štěcha je potřeba najít prostředky,
jak migrantům v táborech v Turecku i jinde sdělit, že nemá smysl, aby do
Evropy chodili, protože tam žádné štěstí nenajdou, a jediným řešením
je, že se migranti dovědí, že pozvání Angely Merkelové už dávno
neplatí.

Co jako předseda Senátu říkáte na doporučení této parlamentní komory,
aby prezident Zeman vystupoval zdrženlivěji a svými projevy a činy
nerozděloval společnost?

Když jsme v Senátu před několika měsíci projednávali petici namířenou
proti prezidentovi, vyjádřili se k ní právníci s tím, že není reálné
podávat stížnost Ústavnímu soudu. Tehdy žádali někteří senátoři z
pravé části spektra, abychom projednali usnesení týkající se jednání
prezidenta. Vyřešili jsme to tím, že jsme snížili kvórum jednání a
nedalo se v té věci hlasovat. Za několik měsíců po „kauze kalašnikov“
stejná skupina senátorů přišla s návrhem, abychom projednali jejich návrh
na plénu. Organizační výbor tento bod zařadil a důvodem bylo zejména to,
aby nemohl být organizační výbor napadán, že brání projednávání
návrhu opozice. Bod byl tedy projednán a bylo přijato zmíněné usnesení,
řada senátorů ale nepovažovala za nutné, aby se jednání účastnila,
protože takové téma vůbec nechtěla projednávat. Já sám jsem byl na
předem potvrzené akci a také jsem se jednání neúčastnil. Zarazilo mě,
že návrh prošel a že někteří senátoři, např. ze SPO, kteří předtím
dávali najevo, že návrh odmítají, se hlasování nezúčastnili a tím
umožnili, aby o jeden hlas návrh prošel. Pokud jde o vlastní obsah, mám k
panu prezidentovi některé výhrady, ale ty jsem veřejně vyjádřil anebo mu
je řeknu osobně.

Českou hlavu státu kladně hodnotí podle jednoho z průzkumů 70 %
dotázaných Čechů. Může mu popularita vydržet? A jak hodnotíte jeho
dosavadní působení?

Prezident je zkušený politik a vyjadřuje se tak, aby u voličů získával
body. A je pravda, že už vlastně zahájil předvolební prezidentskou kampaň.
Já panu prezidentovi vytýkám, že se někdy příliš vymezuje proti
premiérovi, ale naopak poměrně vstřícně přistupuje k Babišovi. Je
zajímavé, že pokud má problém Babiš nebo jiný člen vlády za ANO (např.
kauza Čapí hnízdo nebo kauza Fajád), prezident se nevyjádřil, ale když
jde o problém dalších členů vlády, takříkajíc premiéra „kopne pod
koleno“. A o tématu uprchlické krize, které se ve veřejné debatě
odráží nejvíc, prezident hovoří sice tak, že se s ním shoduji téměř
ve všem, ale on prakticky nekomunikuje se svým okolím na mezinárodní
úrovni. Očekával bych například, že by mohl díky tomu, že se zná s
německým prezidentem Gauckem, působit na Angelu Merkelovou, která je dnes
velkým problémem Evropy.

Především je odpovědná za to, že se věci neposouvají rychleji dopředu,
že se nechránil dříve a důsledně vstup do Schengenu. Ona také dodnes
zpochybňuje uzavření balkánské cesty. Bylo by dobré, kdyby v tom něco
dělali i prezidenti, a Miloš Zeman se pokusil o komunikaci, která například
funguje v rámci V4 na úrovni premiérů. Prezident o tom hodně mluví, ale
příliš v té věci nevykonal. Postoj je důležitý, ale rozhodují skutky. U
prezidenta, který má názory, s nimiž souhlasím, bych tedy čekal, že téma
nebude používat jen jako součást předvolební kampaně, ale že skutečně
bude pracovat na tom, aby se migrace České republiky, ale i EU, tak bolestivě
nedotýkala. A to i z důvodu, že prezident je součástí moci výkonné a
nese tudíž za to také odpovědnost.

Migrace je klíčovým tématem. Jak hodnotíte přístup české vlády a vlád
Visegrádské čtyřky?

Ať mi někdo ukáže, že někdo ve výsledku postupuje důsledněji než
Česká republika – ve V4 nic nebojkotujeme, vždy jsme se Slovenskem patřili
k lídrům V4, podpořili jsme Maďary, když začali stavět plot, přišli
jsme s tím, že se musí chránit makedonská hranice, aby se balkánská cesta
uzavřela. Kdyby Angela Merkelová a západní Evropa respektovaly postoj V4,
mohli jsme být v řešení migrační krize mnohem dál.

Co v řešení krize může znamenat nedávný summit EU?

To bylo zatím jen poloviční kolo, bylo projednáváno několik návrhů, ale
situace se na můj vkus posouvá příliš pomalu. V Senátu jsme připravovali
návrh usnesení pro středeční jednání pléna. Pokud bude přijat můj
návrh, bude v něm i výzva, aby se postupovalo rychleji, a bude obsahovat i
kritiku postojů Angely Merkelové. Dostává se totiž do rozporu se zbytkem
Evropy a myslím, že se chová naivně. Nevím, co je důvodem – jestli si
myslí, že uprchlíci budou levnou pracovní silou a stojí za tím němečtí
podnikatelé anebo se domnívá, že jako křesťanka musí mít soucit? Ani
jedno není namístě, protože politici mají za úkol především bránit
občany svých zemí a Evropské unie.

Jak se podle vás ve světle pokračující migrace bude vyvíjet pozice Angely
Merkelové?

Hlavně se divím, že kancléřka Merkelová má stále takovou podporu.
Němečtí křesťanští demokraté dělají rozumnou politiku, posunuli se do
středu a hodně témat sebrali sociálním demokratům, takže klasickou
konzervativní politiku příliš neprosazují. Angela Merkelová je u lidí
vnímána jako matka, která se stará o své občany, německý volič je
navíc věrný a nepřechází jinam tak snadno jako třeba u nás. To si ale
Němci musí vyřešit sami. Naším právem ale je upozornit Merkelovou na to,
že ji někdy běženci vnímají jako představitelku celé Evropy a dostává
nás tím všechny do problémů.

V současnosti je zřejmé, že důležitou roli v řešení migrace má Turecko.
Může splnit roli partnera EU?

Je to samozřejmě silná země jak počtem obyvatel, ekonomicky a zejména
vojensky. A má enormní vliv na arabský svět. Turecko ale dělalo pro
řešení problému málo. Fakt, že tam jsou dva až tři miliony běženců a
že je to vážný problém, je jasný. Je to ale také výsledkem politiky, na
které se Turecko podílí. Turci hájí samozřejmě své zájmy, ale měli by
brát zřetel i na zájmy Evropské unie, a to o to více, že od EU něco
požadují. V každém případě je potřeba najít prostředky, jak migrantům
v táborech v Turecku i jinde sdělit, že nemá smysl, aby chodili do Evropy,
protože tam žádné štěstí nenajdou, většina obyvatel EU je tam nechce a
není na to ani připravená, možnosti začlenění jsou prakticky vyčerpané.
A že když někoho přijmeme, tak jedině ty, kterým jde o holý život.

Jak reálně vidíte plán vracení migrantů do Turecka?

Nechci ten plán zpochybňovat, ale podle mne musí být více dotažen včetně
toho, že si případné migranty budou vybírat cílové země, kam mají
přijít. Musí být záruka, že je budeme moci prověřit a že jediný důvod
k přijetí bude skutečnost, že takoví lidé z politických nebo
náboženských důvodů nemohou ve své domovině žít. Dokážou to
prověřovat Kanaďané a musí to umět i Evropská unie. Jsou zde migrační
principy a prověrky by měly být velmi důsledné. Princip „jeden za jednoho“
podle mne není možný – jediným řešením je, že se migranti musí
dovědět, že už dávno neplatí pozvání Angely Merkelové.

Dospěje podle vás EU letos k účinnému společnému řešení migrační
krize?

Zda k tomu dojde, nevím, ale jestli se migrace nezastaví, nebude zde vhodné
prostředí ani pro ty migranty, kteří zde nutně z existenčních důvodů
potřebují být. Proto volám po realistické politice a prosazuji ji, aby se
zamezilo přílivu migrantů.
