NKÚ: U majetkových daní jsou největším problémem nedoplatky

Největším problémem spojeným s výběrem daně z nemovitých věcí, daně
z nabytí nemovitých věcí, daně dědické a daně darovací je vysoký objem
nedoplatků. Vyplývá to ze zprávy Nejvyššího kontrolního úřadu (NKÚ),
který zkontroloval Generální finanční ředitelství a vybrané finanční
úřady. Podle ředitelství vymáhá finanční správa nedoplatky v souladu s
právními předpisy a na dlužníky v žádném případě nerezignuje.

Finanční úřady vybraly v letech 2012 až 2014 na majetkových daních
téměř 59 miliard korun. Jen v roce 2014 z nich inkasovaly 19,3 miliardy korun,
ke konci téhož roku nedoplatky na těchto daních dosáhly 3,4 miliardy korun.
Podle NKÚ největší podíl na nedoplatcích má daň z nabytí nemovitých
věcí, v roce 2014 stát z této daně získal téměř 9,3 miliardy korun,
nedoplatky ale ke konci stejného roku přesáhly 2,3 miliardy korun.

Podle mluvčí Generálního finančního ředitelství Petry Petlachové
obsahuje ale zpráva NKÚ nepřesnosti. Upozornila, že největší podíl na
nedoplatcích, 2,3 miliardy korun, činí daň z převodu nemovitostí a jde o
kumulované nedoplatky od roku 1993. Nedoplatky na dani z nabytí nemovitých
věcí činily na konci roku 2014 148 milionů korun, upřesnila.

"Vymáhání nedoplatků z majetkových daní významně ovlivňuje vysoký
počet bagatelních nedoplatků do 5000 korun," uvedl NKÚ. Úřad zjistil, že
na konci roku 2014 kontrolované finanční úřady evidovaly přes 105.000
nedoplatků, ze kterých více než tři čtvrtiny tvořily právě bagatelní
nedoplatky. Z celkových nedoplatků v hodnotě 1,7 miliardy korun představují
čtyři procenta.

Finanční správa na dlužníky s bagatelními nedoplatky v žádném
případě nerezignuje, uvedla v reakci mluvčí ředitelství. Ekonomická
realita si ale vynutila zaměření značné kapacity pracovníků finanční
správy na vymáhání velkých strategických nedoplatků, vzniklých nekalými
obchodními praktikami, karuselovými obchody na DPH, či "běžnými daňovými
podvody", dodala. Dodala, že vymáhání malých nedoplatků se řídí
stejnými zákonnými postupy jako u nedoplatků velkých, tedy že pracností
se prakticky neliší.

Podle NKÚ bude vymáhání nedoplatků složité i v budoucnu, protože
Generální finanční ředitelství od loňského listopadu prodloužilo lhůtu
pro jejich vymáhání. V krajních případech je tak úřady mohou začít
vymáhat až 33 měsíců poté, co vznikly.

Kontrola také ukázala, že stát vybírá majetkové daně v porovnání s
ostatními daněmi s třikrát menší efektivitou. V roce 2014 finanční
správa za jednu korunu výdajů na výběr těchto daní inkasovala necelých
25 korun. Uostatních daní přitom za stejnou korunu vybrala zhruba třikrát
více. "Tento výsledek ovlivňuje zejména výše těchto daní či míra
osvobození od daní," uvedl NKÚ. Podle Petlachové s nízkými sazbami daně
následně souvisí právě i počet tzv. bagatelních nedoplatků do 5000 korun.

Podle NKÚ finanční správa spravovala majetkové daně bez zásadních
pochybení. Podmínky pro výběr těchto daní se výrazně zlepšily po
zavedení systému umožňujícího automatickou výměnu informací mezi
finančními a katastrálními úřady.

Příjmy z majetkových daní představovaly v roce 2013 podle OECD 1,38
procenta příjmů ze všech vybraných daní. Ve srovnání s 21 státy
Evropské unie je v Česku podíl příjmů z majetkových daní na celkových
vybraných daních druhý nejnižší.
