Sněmovna rozhodla o „Lex Babiš“. Norma jde do Senátu

Poslanci dnes konečným hlasováním uzavřeli nový zákon o zadávání
veřejných zakázek. Zadavatel dostane díky normě k dispozici řadu
kritérií, podle kterých se bude moci rozhodovat o kvalitě nabídek. Poslanci
se minulý týden hádali o pozměňovacím návrhu TOP 09, který by z
veřejných soutěží obecně vyloučil společnosti, v nichž má člen vlády
nejméně desetiprocentní podíl, což mělo být zacíleno hlavně na firmy ze
skupiny Agrofert ministra financí Andreje Babiše (ANO). Tento návrh nakonec
dílčím hlasováním neprošel. Sněmovna nakonec konečné hlasování o
normě odsunula na dnešek, kdy pro normu jako celek hlasovalo 108 poslanců,
proti bylo 35.

Nový zákon o zadávání veřejných zakázek převede do národní
legislativy evropské směrnice, jinak by hrozilo omezení čerpání
evropských fondů. Zadavatel dostane díky normě k dispozici řadu kritérií,
podle kterých se bude moci rozhodovat o kvalitě nabídek. Nebude tak muset
pokaždé vybírat podle nejnižší nabídnuté ceny, jako tomu je nyní.
Zákon jde podle ministryně pro místní rozvoj Karly Šlechtové (ANO) ještě
výše, než jak přikazuje legislativa EU.

K této vládní předloze se sešlo mnoho pozměňovacích návrhů, poslanci
se s nimi popasovávali minulý pátek. Největší problémy ale koalici
způsobil pozměňovací návrch TOP 09, který naznačoval, že by se firmy
skupiny Agrofert ministra financí Andreje Babiše (ANO) nemohly hlásit o
veřejné zakázky. Návrh totiž spočíval v tom, že do soutěží o státní
či městské zakázky by se nemohly hlásit firmy, v nichž má člen vlády
nejméně desetiprocentní podíl. Poslanci ale nakonec tento návrh TOP 09 –
konkrétně z pera poslance topky Martina Plíška – nepodpořili. Firmy, v
nichž mají podíl ministři, se tak budou moci dál o zakázky ucházet.
Týká se to i Babišova Agrofertu.

Nový zákon má kromě jiného umožnit vyloučit nespolehlivého dodavatele,
který předchozí zakázku zkazil nebo nedokončil, a přitom se opět hlásí
do dalšího výběrového řízení. Bude možné vyloučit i firmu, která
nabídla mimořádně nízkou cenu, ale nezdůvodnila ji. Povinným hodnotícím
kritériem při posuzování nabídek bude ekonomická výhodnost nabídky. Až
na výjimky bude zadavatel moci ekonomickou výhodnost určovat i podle
nabídnuté ceny nebo nejnižších nákladů životního cyklu. Zadavatel ale
dostane k dispozici další kritéria, podle kterých se bude moci rozhodovat o
kvalitě nabídek. Nebude tak muset pokaždé soutěžit výhradně na
nejnižší nabídnutou cenu, jako tomu je nyní, uvádí ministerstvo pro
místní rozvoj.

Poplatek deset tisíc

Poslanci rozhodli, že za podnět k antimonopolnímu úřadu se bude vybírat
poplatek deset tisíc korun. Šlechtová řekla, že MMR sice souhlasí s
principem zpoplatnění, ale že poplatek se zdá příliš vysoký, a navíc je
nevratný. Poplatek má zabránit zneužívání podnětů k zahájení
správního řízení.

Sněmovna také doporučila zvýšit proti vládnímu návrhu limit na
vícepráce z třiceti na padesát procent. Rozsah individuálních změn v
rámci dodatečných prací se zvýšil na 50 procent, ale konečná hodnota
všech změn v rámci zakázky je maximálně třicet procent. Neprošel návrh
Jiřího Petrů (ČSSD), který chtěl ze zákona vypustit povinnost vítězné
firmy doložit vlastnickou strukturu až po její skutečné majitele. Povinnost
vítězných firem dokladovat své skutečné vlastníky tak v zákoně bude a
bude to podmínka pro uzavření smlouvy, pokud Senát zákon schválí.

Poslanci zamítli zvýšení limitu na malá koncesní řízení z navrhovaných
20 milionů na 100 milionů korun. Podle poslanecké úpravy nebudou muset
vyhlašovat zakázky především humanitární organizace, které dostávají
peníze z rozpočtů cizího státu nebo z EU, pokud je použijí na zakázku
mimo území EU, například v krizových oblastech.

Ministryně Šlechtová si ale zoufá - prý co ministerstvo odmítalo v
zákoně při jeho přípravě, se nyní vrátilo od lobbistických skupin přes
některé poslance. Ovšem udělá údajně vše pro to, aby Evropská komise
nezahájila s ČR řízení, protože nestihla zákon přijmout včas.

Tváříte se jako umytí andělé

Pravicová opozice minulý týden normu vydatně kritizovala. Tehdy vystupoval
jako kritik hlavně předseda TOP 09 Miroslav Kalousek. Dnes si Kalousek a ani
předseda klubu ODS Zbyněk Stanjura nenechali tesně před hlasováním ujít
poslední slovo. Kalousek třeba zopakoval, že se vláda může pasovat na
vládu systémové korupce. TOP 09 totiž šlo o to, aby byl pozměňovací
návrh jejich poslance Plíška koalicí schválen.

„Vy jste podělaní až za ušima. Až budeme hlasovat o konfliktu zájmů,
bude to úplně stejné a poděláte se zase!“ atakoval na ČSSD kvůli
odmítnutí Plíškova návrhu Kalousek minulý týden.

„Tváříte se jako umytí andělé. A protikorupční organizace zcela jistě
vědí, z jakých důvodů mlčí jak zařezané," dodal pak dnes na konto
sociální demokracie Kalousek. Podle něj je to zákon prokorupční.

„Zákon v této podobě vrací systém hluboko do 90. let a zcela záměrně
rozšiřuje korupční prostředí,“ uvedl Kalousek. Podle něj polovina
veřejných zakázek se bude odehrávat bez veřejné kontroly a v šedé zóně.

„Nechápeme také princip, že kdo získá veřejnou zakázku, může její
cenu zvednou až o třicet procent, zatímco pokud dáte zakázku z ruku, bez
soutěže, můžete navýšit cenu o padesát procent,“ kritizoval dnes normu
před hlasováním Stanjura.
