Rozšmudlali dopis. Vatikán prý manipuloval ve prospěch papeže Františka

Vatikán je zejména pro věřící tím posledním místem, kde by si dokázali
představit podvádění a šíření polopravd či rovnou lží. Přesto se
nyní ukazuje, že ani „hlavní základna“ římskokatolické církve není
nemá vždy a za každé situace čisté svědomí.

Heslem „účel světí prostředky“ se podle všeho neřídí pouze
mediální a politický mainstream, ale také samotný Vatikán. Média nyní
přinášejí informace o poměrně vážném pochybení, které poněkud vrhá
stín na údajně vždy čisté záměry spolupracovníků papeže Františka.
Ti se ve snaze zavřít ústa kritikům, kteří zpochybňovali jeho teologické
znalosti, prokazatelně dopustili účelové manipulace, která měla za úkol
zmást veřejnost.

František nemá zdaleka tak velkou podporu u odborné a laické veřejnosti,
jako tomu bylo u jeho předchůdců Benedikta a zejména u Jana Pavla II.,
který se stal symbolem boje za svobodu proti komunistické ideologii. Naproti
tomu volba Františka, který pochází z Buenos Aires, je často
zpochybňována. Laická veřejnost nemůže Františkovi přijít na jméno
zejména pro jeho nekritické postoje v oblasti ideologie multikulturalismu či
přistěhovalecké krize.

Ale kritické hlasy se ozývají také z řad teologické obce, jejíž
někteří členové poukazují na jeho poněkud slabší teologické a
filozofické postoje. Aby Vatikán tyto kritiky umlčel, požádal Františkova
předchůdce na Svaté stolici Benedikta, aby se vyjádřil k čerstvě vydaným
svazkům, ve kterých se František věnoval teologii. Očekávané podpory se
Františkovi od Benedikta sice dostalo, ale Vatikán ji značně překroutil.

Ve veřejně publikovaném dopise se sice Benedikt diplomaticky postavil na
stranu Františka, ale v závěru uvedl, že jeho teologická a filozofická
pojednání nečetl a nemá dostatek času, aby se k nim v požadované době
vyjádřil. Jenže Vatikán klíčovou pasáž dopisu záměrně „rozmazal“,
aby si ji nikdo nemohl přečíst. Obrázek dopisu byl publikován v pondělí a
o dva dny později se Vatikán přiznal k manipulaci s fakty.

Papež Benedikt odstoupil z čela římskokatolické církve po osmi letech v
roce 2013. Jako hlavní důvod uvedl svůj zdravotní stav, ale o pravých
důvodech jeho rozhodnutí se dodnes spekuluje. Loni v dubnu oslavil své
devadesáté narozeniny, ale od té doby se objevuje na veřejnosti zřídka. Na
začátku letošního února publikoval deník Corriere della Sera jeho dopis,
ve kterém se loučí s veřejností a tvrdí, že se blíží konec jeho
pozemského života.
