Gross nevysvětlil jeden milion a padla vláda! Kalouskův poslanec udeřil v
Partii na Dienstbiera. Šlo o Čapí hnízdo

Ministr pro legislativu a lidská práva Jiří Dienstbier (ČSSD) a poslanec
Martin Plíšek (TOP 09) proti sobě zasedli v nedělní Partii FTV Prima.
Shodli se na tom, že podnikání majitele Agrofertu, ministra financí a šéfa
hnutí ANO, představuje problém. Vysvětlit by měl především Čapí
hnízdo. „Dosud se v tom motal,“ konstatoval Dienstbier. Připomněl však i
jeden problém Miroslava Kalouska (TOP 09). A Plíšek přešel do protiútoku.

Hned zkraje došlo na Čapí hnízdo majitele Agrofertu, ministra financí a
předsedy hnutí ANO Andreje Babiše. „Myslím, že je třeba, aby Andrej
Babiš vysvětlil všechny okolnosti této kauzy. Dosud se v tom motal,“
poznamenal na úvod Dienstbier. Podle jeho názoru se to musí vysvětlit i
proto, že to poškozuje celou politickou scénu. „A pak z toho profitují
protestní hnutí, jako je např. hnutí ANO,“ dodal. Vláda však podle jeho
názoru má pokračovat, aby mohla dál pracovat ve prospěch voličů.
Koaliční vládnutí sice nikdy není jednoduché, ale pokud Babiš rozptýlí
pochybnosti, koalice bude fungovat dál.

„Pokud to důvěryhodně nevysvětlí, bude to mít dopad především na něj,“
zaznělo z úst člena vlády a senátora. Politický účet mu vystaví voliči.
Případnou trestní odpovědnost musejí řešit odpovídající orgány.

Plíšek konstatoval, že Čapí hnízdo je zásadním problémem pro celou
vládu. „Je to obrovský reputační problém nejen pro Andreje Babiše, ale
pro celou vládu. Nechci to úplně srovnávat s rokem 2005, ale vzpomeňme si
na kauzu expremiéra Stanislava Grosse, který měl vysvětlit, kde vzal,
tuším, milion. A koaliční partneři nevěřili jeho křišťálově čistým
vysvětlením. Celé to skončilo tím, že padla vláda,“ poznamenal Plíšek.

„Zdá se však, že to ČSSD nevadí, a z toho, co naznačuje ministr
Dienstbier, vláda bude fungovat dál. Pan Babiš říká, že všeci kradnú,
zatímco on čerpá dotace... Kauza Čapí hnízdo ale není jedinou
prošetřovanou firmou. Je tu ještě kauza firmy Agrotec, kterou také
prošetřuje policie. A jsem zvědav, jaké další kostlivce má ještě ve
skříni,“ zaznělo dále z úst poslance za TOP 09. Babiš o sobě tvrdí,
že je čistý, ale není. To je prý celé.

Ministr Dienstbier ale ukázal prstem i na TOP 09. „Mimochodem, on i pak
Kalousek měl problémy s bytem a je v politice dodnes.“ V souvislosti s
hnutím ANO by si voliči mohli uvědomit, že protestní hnutí nenabízí
řešení na problémy, které tepe. Je úkolem standardních čitelných
politických stran, aby přesvědčily voliče, že skutečně dokážou
problémy řešit.

Následně se hosté ve studiu shodli na tom, že je třeba upravit fungování
velkých podnikatelů v politice. „Ale poslední slovo vždy budou mít
voliči. Pokud zvolí podnikatele přes různé střety zájmů, tak s tím
zákon mnoho neudělá... Ale je namístě se o těchto rizikách bavit,“
řekl Dienstbier. Připravované regulatorní návrhy by se ale dotkly až
politiků, kteří uspějí v příštích volbách, a týkaly by se všech
politiků, nikoli jen Andreje Babiše. „Z tohoto hlediska to není Lex Babiš,“
zdůraznil člen vlády.

Sluší se připomenout, že určitá opatření existují i dnes. I jiní
členové vlády se museli vzdát svého podnikání v době, kdy byly členy
vlády. Podle Plíška by ale legislativní opatření mělo zajít mnohem dál.

„Hra na referendum“

Ve druhé polovině pořadu došlo na návrh připravovaného vládního zákona
o obecném referendu, pro který kabinet potřebuje i podporu opozice, neboť
jde o zákon ústavní. Dienstbier věří, že tento zákon pomůže obnovit
důvěru voličů v politický systém. Podle jeho názoru lidé mají právo
rozhodnout, kdy se bude konat referendum a o čem. Samozřejmě s určitými
výjimkami.

Plíškovi se však zdá, že je to jen hra na referendum. Přidal příklad.
Představme si, že lidé v referendu rozhodnou, že se má rychlost na
dálnicích zvednout na 200 kilometrů v hodině. Ale verdikt referenda nebude
pro poslance závazný, takže takový zákon nebudou muset přijmout. „Vláda
si tedy udělá drahý průzkum veřejného mínění,“ shrnul svou kritiku
zákona.

Dienstbier ale trval na tom, že tento zákon má svůj smysl. Poslance sice
nikdo nemůže nutit, jaké zákony mají přijímat, politici si budou muset
umět před voliči zdůvodnit, proč v tom či onom případě stojí proti nim.
Plíšek doplnil, že svého druhu referendum představují i volby. Lidé se v
nich mohou vyjádřit a bohužel toho mnohdy nevyužívají. Stačí se podívat
na volební účast v senátních volbách, v nichž uspěl i proti Plíškovi
sedící Dienstbier. Možná by proto bylo lepší, kdyby se zákonodárci
starali o to, aby lidem stálo za to chodit k volbám.

Povinná volební účast? Nechceme, shodli se hosté

Pár slov padlo také k tomu, že lidé mohou přijít s nějakým absurdním
návrhem a je na politicích, aby tomu čelili. To je podle Plíška důvod k
tomu, aby zákon o obecném referendu přijímán nebyl. Stačí přijmout
konkrétní zákon na jedno chystané referendum, jak už se to ostatně stalo v
případě referenda o vstupu do EU. Dienstbier však Plíškovu námitku
označil za pokryteckou.

Vyhlašovat referenda ad hoc považuje za nesystémové. Připomněl také, že
zákon obsahuje určité pojistky proti některým extrémním nápadům. „Na
vypsání referenda je třeba získat 250 tisíc podpisů během půl roku a já
pochybuji, že by se v tom případě nějaké absurdity někomu podařilo
prosadit,“ vyjádřil svůj názor člen vlády.

Oba pánové se však také shodli na tom, že povinná volební účast, jak ji
prosazuje například prezident Miloš Zeman, není správnou cestou. Chtěli by
nechat na lidech, zda se rozhodnou jít k volbám nebo ne.

Nakonec došlo i na otázku možnosti osvojit děti druhým partnerem v
registrovaném partnerství osob stejného pohlaví. Dienstbier divákům
sdělil, že na prvním místě je třeba chránit zájmy dítěte. Kdyby
například biologický rodič zemřel při autonehodě a registrovaný partner
by zůstal s jeho dítětem sám, neměl by dost práv k tomu, aby mohl pro
dítě dělat maximum. Šlo by přitom o člověka, na kterého je dítě
zvyklé, a nebylo by správné umísťovat ho třeba do ústavu.
