Polsko hrozí Ukrajině. Na té nejvyšší úrovni

Polsko nechová vzhledem k historickým zkušenostem žádné vřelé vztahy k
Rusku, což je stará známá věc. Jak však potvrzuje výrok ministra
zahraničí Waszczykowského, současná polská vláda příliš nefandí ani
Ukrajině.

Napjaté vztahy mezi oběma zeměmi panují již od začátku 20. století a
vygradovaly na konci první světové války, kdy se společně obě země
střetly v boji o oblasti Volyně. Rozdílné názory panují mezi oběma
zeměmi i na období druhé světové války a zejména boj proti stalinskému
systému, v rámci kterého se některé ukrajinské jednotky otevřeně
postavily na stranu nacistického Německa. Spory z minulosti se viditelně
přenášejí i do současných vztahů.

Před nedávnem si Krzysztof Szwagrzyk z Institutu národní paměti stěžoval,
že jeho spolupracovníkům ukrajinské úřady brání v hledání hromadného
pohřebiště, kde byly po masakru na Volyni uloženy ostatky mnoha Poláků.
Ukrajina se ke svým temným stránkám historie příliš nehlásí a právě
zavraždění stovek polských mužů, žen a dětí patří společně s
náklonností k nacistickému Německu k těm nejvíce ožehavým.

„Jsme si vědomi, jak důležitá je pro nás z geopolitického hlediska
Ukrajina. Nicméně přestože Ukrajinci musí vědět, jak jsou pro nás i po
tolika letech některé historické události důležité, záměrně je
ignorují či odsouvají do zadních pozic. Obě země mají zcela odlišný
pohled na pojem smíření. Dokud Ukrajina nezmění svůj přístup, ponese za
své jednání důsledky. Jestliže nedojde k dohodě, zahájíme příslušná
opatření,“ varoval Waszczykowski.

Polský ministr zahraničí konkrétně zmínil, že by mohli mít napříště
„Ukrajinci zastávající extrémně protipolské postoje“ zakázán vstup
do země. „Na mysli mám například ty, kteří oblékali v minulosti
uniformy SS, ale i ti úředníci, kteří brání v práci našim historikům v
oblasti Volyně. Stejné důsledky potom ponesou i ti, kteří proti Polsku
používají některé administrativní nástroje,“ pohrozil šéf polské
diplomacie Waszczykowski.
