Zvykl jsem si pracovat pod silným tlakem, říká Martin Kolovratník

ROZHOVOR „Při vedení komise je pro mě absolutní prioritou nezávislost a
politická neutralita. Proto budu ke všem poslaneckým klubům přistupovat
naprosto stejně. Z tohoto pohledu jsou priority volební komise neměnné. I v
tomto období chceme, aby komise fungovala hlavně rychle a efektivně. Nesmíme
dlouze a bezvýsledně jednat, musíme být operativní a musíme plnit přání
předsedů poslaneckých klubů. Vždy se budu snažit, aby volby, konané
Poslaneckou sněmovnou, probíhaly hladce a bez komplikací. Pevně věřím,
že spolupráce s ostatními členy napříč politickým spektrem bude fungovat
na výborné úrovni," řekl ParlamentnímListům.cz předseda volební komise
Poslanecké sněmovny Martin Kolovratník.

Jste předsedou volební komise Poslanecké sněmovny. Hned od začátku jste se
dostal pod silný tlak poslanců tak zvaného demokratického bloku. Jak se
proti tomu dá bránit? Myslíte si, že situace ve sněmovně se postupně
uklidní?

Za dobu, co jsem poslancem, jsem si zvykl pracovat pod silným tlakem. Dokonce
bych řekl, že díky tomu mám i lepší pracovní výsledky než někteří
kolegové. Jako předseda Volební komise jsem působil v minulém volebním
období. Z tohoto hlediska jsem na tlak, který politické strany vytvářejí
docela zvyklý. Mým úkolem vždy bylo a bude nikomu nestranit a měřit všem
stejně. Navíc mým osobním krédem je, vycházet všem subjektům v PSP
vstříc. Operativně upravit lhůty, umožnit každému, aby případně
napravil své chyby nebo opomenutí. A to byl i případ minulého týdne. Podle
záznamů z roku 2013 jsme tehdy na ustavující schůzi měli už v pondělí
návrhy na místopředsedy. Ve Volební komisi jsme to neprojednali, ale já
jsem chtěl projevit dobrou vůli a šéfům klubů jsem nabídl rychlejší
lhůtu. Zástupci opozice byli nicméně nervózní z pomalého výsledku
politických jednání a tak místopředsedy řešit nechtěli. Nic víc, nic
míň. Cítím to tak, že nový blok čtyř stran z tohoto pohledu nijak
nevybočuje. Vždyť ODS, KDU-ČSL, TOP 09 a STAN byly zastoupeny v Poslanecké
sněmovně i v minulém volebním období. Takže jsme si na jejich
politikaření, obstrukce a zdržování už zvykli. Naštěstí se volby v tak
velkém rozsahu, jako nyní, konají pouze na začátku funkčního období
Poslanecké sněmovny. Jakmile zvolíme sněmovní orgány a jejich čelní
představitele, situace se zcela jistě uklidní.

Jaké priority má vaše volební komise ve sněmovně, bude v ní možná
pozitivní spolupráce mezi jednotlivými členy z různých stran?

Při vedení komise je pro mě absolutní prioritou nezávislost a politická
neutralita. Proto budu ke všem poslaneckým klubům přistupovat naprosto
stejně. Z tohoto pohledu jsou priority volební komise neměnné. I v tomto
období chceme, aby komise fungovala hlavně rychle a efektivně. Nesmíme
dlouze a bezvýsledně jednat, musíme být operativní a musíme plnit přání
předsedů poslaneckých klubů. Vždy se budu snažit, aby volby, konané
Poslaneckou sněmovnou, probíhaly hladce a bez komplikací. Pevně věřím,
že spolupráce s ostatními členy napříč politickým spektrem bude fungovat
na výborné úrovni. Dříve nás bylo 15, nyní nás je 19. A věřím, že
budeme jako komise táhnout za jeden provaz. Ještě jedna věc mi leží na
srdci! V minulém období jsem se snažil prosadit, aby Sněmovna prováděla
svoje interní volby elektronickou formou. Pomocí tabletů a profesionálního
programu. Ne po staru, na lístečcích se sčítáním a zapisováním čárek.
V minulé Sněmovně jsem neuspěl, některé strany měly z této novinky
strach. Dnes mám na své straně nováčky, jako jsou členové Pirátů a nebo
mladí poslanci jako je Dominik Feri. Elektronické volby v PSP jsou mojí
prioritou a hned během zimy bych je rád uvedl do života.

Jaký máte názor na dodatečnou nominaci poslance ODS Martina Kupky do
Sněmovny? Dá se podle vás takové situaci předejít?

Pokud vím, tak Martin Kupka nahradí Petra Bendla na základě soudního
rozhodnutí NSS, které vychází z přepočtu preferenčních hlasů ve
Středočeském kraji. Některé volební komise dle soudu špatně a nebo
vůbec nezapočítaly preferenční hlasy, což v konečném důsledku vedlo ke
zvolení Petra Bendla právě místo Martina Kupky. Jsem rád, že existují
funkční kontrolní mechanismy, které jsou zárukou spravedlnosti voleb a
jejich demokratičnosti. Právě rozhodnutí NSS je toho jasným důkazem.
Nicméně do budoucna budu velmi rád, pokud se vyvarujeme těmto situacím.

Jaké změny bude nutné udělat, aby se taková situace s přepočítáváním
hlasů již neopakovala?

Vybavuji si, že jste velice aktivně přistupoval ke slyšením kandidátů na
členy Rady ČT a ČRo ve Volebním výboru a téměř každého jste se v
reakci na jeho vystoupení na něco ptal. Jste přesvědčen o tom, že
nynější způsob volby a fungování Rady ČT (ČRo) je nejlepším řešením,
jak může veřejnost uplatňovat své právo na kontrolu činnosti České
televize (Českého rozhlasu)?

Odpověď se skrývá ve vaší otázce. Pokud poslanci přistupují ke své
práci odpovědně, udělají si o kandidátech do mediálních rad velmi dobrý
obrázek. Samozřejmě je vždy co zlepšovat, například bych si dokázal
představit rozdělení odpovědnosti mezi obě komory – část by volila
Sněmovna, část Senát. V principu je ale systém dobře nastaven. Kandidát
do mediální rady musí získat nadpoloviční většinu poslanců a jeho
funkční období se nekryje s politickým obdobím Sněmovny. Extrémní
výkyvy jsou tak dobře vyvážené. Musím ale upozornit, že oba zákony (o
ČT i o ČRo) jsou zastaralé, pocházejí z počátku devadesátých let.
Určitě by si zasloužily pořádnou novelizaci. Musím však varovat před
nezodpovědnými návrhy na totální systémovou změnu způsobu volby rad –
to by ohrozilo náš demokratický systém.

Považujete za aktuální otevřít diskusi o financování České televize (Českého
rozhlasu), ať už kvůli možnosti nahradit příjem z koncesionářských
poplatků státní dotaci navázanou na vývoj ekonomiky (mj. kvůli tomu by
mohl hospodaření kontrolovat NKÚ), nebo kvůli výši koncesionářského
poplatku?

Taková diskuze je zbytečná. Pokaždé, když se otevře, tak se vyrojí
stovky povolaných názorů a bojovníků proti veřejnoprávním médiím.
Kontrolu NKÚ jednoznačně prosazuji (toto máme v protikorupčních zákonech
a měli bychom to přijmout co nejdříve). Je potřeba také připomenout, že
letos došlo ke změně zákona o DPH – a že televize i rozhlas už nemusí
tuto daň státu vracet. Jejich příjmy se tak zvedly o stovky miliónů korun
ročně a to by jim na dostatečné financování mělo dlouhodobě stačit.

Není systém kontroly veřejnoprávního média ve stávající podobě skoro
zbytečný ve světle toho, že Rada ČT je v podstatě bezzubá vůči České
televizi a Volební výbor, respektive Poslanecká sněmovna, zase působí dost
bezzubě vůči Radě ČT?

Nemyslím si, že by zmiňované orgány byly vůči sobě navzájem bezzubé.
Akceschopnost je dána vždy kvalitou členů. Pokud znají svoje možnosti,
vědí, co jim zákon umožňuje, mohou konat a efektivně vyvíjet nátlak.
Například Rada může být odvolána, pokud by Sněmovna dvakrát neschválila
její závěrečnou zprávu (o hospodaření nebo o činnosti). Stejně tak
jakýkoli člen mediální rady může vyvolat hlasování o nedůvěře
řediteli. Rady také mají svoje Dozorčí komise, které nahlížejí do
účetnictví. Bojím se, že kdybychom pravomoc těchto orgánů posílili,
mohli by politici (a je jedno z jaké strany) mít chuť začít více
ovlivňovat podobu zpravodajství a programu. V tu chvíli bychom začali
ohrožovat nezávislost veřejnoprávních médií a tudíž základní princip
demokracie. A to nechci být jejich advokátem. I nadále bych měl být členem
mediálního výboru Sněmovny (jmenuje se Volební výbor) a avizuji, že budu
velmi přísným a kritickým členem. Pokud mají čtenáři jakoukoli
připomínku, ať už k činnosti ČT nebo ČRo, ať se na mne kdykoli obrátí.
Rád ji projednám veřejně na našem výboru.
