Bojím se, že prezidentem může dnes být každý, říká známý psychiatr

Moderátor Václav Moravec ve svém pořadu Fokus analyzoval lidský strach.
Žijeme prý ve století strachu. Psychiatr Radkin Honzák před kamerami
prozradil, že se bojí jedné věci. Má strach z toho, že prezidentem může
být každý. Ke slovu se dostal i publicista Jefim Fištejn, který promluvil o
Adolfu Hitlerovi a současném Rusku. Došlo i na uprchlickou krizi. Končící
americký prezident Barack Obama udělal jednu podstatnou chybu.

Jak se šíří strach a komu jeho šíření prospívá? A jak se strachu
můžeme bránit. Psychiatr Radkin Honzák prozradil Václavu Moravcovi, že má
strach z toho, že tento stát dnes může jako prezident vést v podstatě
kdokoliv.

„Já jsem např. jako malej kluk slyšel, že prezidentem může bejt každej.
A teď se bojím, že je to pravda,“ poznamenal psychiatr Radkin Honzák. Boj
se strachem ovšem považuje za chybu, protože bojem proti strachu ve
skutečnosti strach přikrmujeme. Za mnohem lepší způsob boje se strachem
považuje odvedení pozornosti od tohoto strachu.

Bojíme se, protože před sebou nemáme nějakou vizi budoucnosti, míní
publicista Fištejn

Publicista Jefim Fištejn k tématu doplnil, že lidé dnes mají strach už
proto, že nemají před sebou nějakou vizi budoucnosti. V minulosti to bylo
jinak. Nacisté, komunisté, ale i západní kapitalisté v minulosti
předkládali určitou vizi budoucnosti. Ve 30. letech minulého století se
milionům Němců ještě líbila nová vize budoucnosti, kterou předkládal
Adolf Hitler. Po válce se mnoha lidem líbila vize, jakou předkládali
komunisté. Tyto dva projekty se ukázaly jako temné, ale bylz to určité
projekty budoucnosti. „Ale dnes je to velmi složité,“ konstatoval Fištejn.

Dnes to má část společnosti tak, že vzhlíží k Rusku, zatímco druhá
skupina populace se Ruska bojí, a tak se chce přimknout k Evropské unii, ať
už je tato Unie jakkoli plná chyb. Obě tyto polohy jsou ovšem podle
Fištejna špatně. Měli bychom se prý snažit nebýt slepí vůči Rusku ani
vůči EU, přičemž problémy EU bychom se měli snažit nějak napravit.

Posléze došlo i na uprchlickou krizi. Fištejn konstatoval, že v řadách
Islámského státu bojuje nemalé procento muslimů z Ruské federace. Svou
vinu na spuštění uprchlické vlny ale měli i Američané, kteří napřed
zasáhli v Iráku, ale pak se z této země kvapně stáhli. Kromě toho máme
prý zásadní problém v tom, že část muslimů – sunnité – se na
Blízkém východě cítí velmi přehlížená a dává najevo, že si to
nenechá líbit. Současný americký prezident způsobil to, že v Iráku
nejsou u moci sunnité,“ doplnil k tématu Fištejn.
