Jinde nenajdete: Kreml vítězí, NATO v ohrožení. Po volbách, kde voliči
vypráskali západní kandidáty, se Evropa otřásá

„Ruský Kreml pokračuje na vítězné vlně,“ komentují evropská média
výsledky nedělních prezidentských voleb v Bulharsku a Moldavsku. Ruská
média vítězství kandidátů ochotných spolupracovat s Ruskem vysvětlují
spíše chybnou politikou Bruselu, která jde často proti zájmům
jednotlivých členů Evropské unie.

Na konci minulého týdne si obyvatelé Bulharska i Moldavska zvolili za
prezidenty socialisty Igora Dodona a Rumena Radeva. Mnohá evropská média
jejich zvolení označila za vítězství Moskvy.

Jako jeden z prvních evropských státníků se k výsledku prezidentských
voleb v sousedním Moldavsku vyjádřil prezident Rumunska Trajan Besecku,
který uvedl, že „je mu Moldavanů líto“, cituje jeho slova rumunský
deník Evenimentul Zilei.

Rumunský server Hotnews.ro začal šířit obavu z rostoucího vlivu Moskvy v
regionu. „Zdá se, že Rumunsko se nachází pod čím dál silnějším
ruským tlakem. V Moldavsku i Bulharsku si zvolili proruské prezidenty a
přidali se tak k Maďarsku, Srbsku, Česku a Slovensku.“

„Vítězství socialisty Igora Dodona v Moldavsku a levicového kandidáta
Rumena Radeva v Bulharsku posílí ruský tlak na různé vládní struktury v
Rumunsku, kde je umístěn americký systém protiraketové obrany.“

Ukrajinská média se zaměřila především na pozici prezidentských
kandidátů vůči statusu Krymu, který byl v roce 2014 anektován Ruskem.
Jeden z populárních ukrajinských televizních kanálů 1+1 svým divákům
nezapomněl připomenout, že Dodon se na adresu Krymu vyjádřil slovy, že je
„de facto součástí Ruska“.

Komentáře k nedělním volbám se objevily i na ukrajinských sociálních
sítích; známý novinář Vitalij Portnikov napsal, že hlavním vítězem
obou nedělních voleb je Vladimír Putin. „Kremelská neděle,“ nazval
volební den na Twitteru Portnikov.

O poznání méně paniky se objevilo v projevu ministra zahraničních věcí
Litvy Linase Linkevičiuse, který zmínil, že prozatím vítězství
proruských sil v Moldavsku a Bulharsku nepovažuje za nebezpečné. Z druhé
strany ovšem zdůraznil, že výsledky nedělních voleb by měly být
signálem pro Evropu. „Jestli se bude i nadále rozšiřovat propast mezi
evropskými vládami a národy, můžeme očekávat více takových překvapení,“
uvedl.

Podobné reakce se objevily i ve státech v západní části Evropské unie.
„Putinův sluha se stal prezidentem Bulharska,“ píše německý bulvární
deník Bild.

Podobně vnímá výsledek nedělních voleb i televizní stanice ARD, která
volby okomentovala slovy: „Politické zemětřesení v Bulharsku: více Moskvy,
méně Bruselu“.

Italská La Repubblica vítězství Dodona a Radeva interpretuje jako „velkou
ránu pro Evropskou unii, NATO a Západ obecně“.

Ruská interpretace nedělních událostí

O poznání odlišný pohled na nedělní volby v Bulharsku byl zveřejněn
ruským serverem zaměřeným na finance Vestifinance.ru.

Ještě před začátkem předvolební kampaně Radev údajně odmítal
jakákoli obvinění z toho, že by měl snad být proruským kandidátem.

„V této souvislosti je třeba připomenout, že Radev byl od samého
počátku jedním z těch bulharských významných činitelů, kteří
podporovali protiruské sankce. Většina expertů je toho názoru, že Radevovo
volební vítězství není ani tolik výsledkem jeho proruské orientace, jako
spíše protiruské politiky současné bulharské vládnoucí strany, jejíž
členka byla protikandidátkou,“ uvádí se na serveru.

„Jestliže se podíváte nezaujatě na Radeva jako politika, brzy vám bude
jasné, že jej lze nejlépe charakterizovat jako nacionálně orientovaného
lídra, který je ochoten spolupracovat s EU, NATO i Ruskem.“

Bulharsko se podle autora článku vinou svého členství v EU bylo nuceno
zřeknout účasti na mnoha projektech, které mohly být velmi prospěšné pro
jeho ekonomiku. Zde autor odkazuje zejména na plynovod s názvem „Jižní
proud“, který měl Bulharsku v roce 2015 zajistit přístup k levné energii
a vytvoření několika tisíců pracovních míst.

Podobně mají bulharské ekonomice, a konkrétně v zemědělské oblasti,
škodit i protiruské sankce, které opět vzhledem ke svému členství v EU,
nemůže vedení země zrušit.

„Zrušení protiruských sankcí, s čímž souhlasí větší část
bulharské populace, se stalo jedním z klíčových bodů volebního programu
Radeva.“
