Stát dá řádu za část kláštera vrácenou v restitucích 10 milionů

Stát odkoupí část areálu Sázavského kláštera, která patří
Benediktinům. Ti objekty nedávno získali v restituci. Celý areál ale má
tři vlastníky – stát a dva církevní subjekty, proto je jeho správa
náročná. Obtížná je situace s budovou, která je součástí konventu a
která je částečně ve vlastnictví opatství a částečně zůstala ve
správě Národního památkového ústavu (NPÚ), řekl ČTK správce
Benediktinského opatství Panny Marie a Sv. Jeronýma v Emauzích Karel Švejda.

Protože jde o nadlimitní veřejnou zakázku, bude se odkupem budovy ve středu
zabývat vláda. Předpokládána cena zakázky je deset milionů korun bez DPH.

Vyplývá to z materiálu pro vládu, který má ČTK k dispozici. Opatství
nabídlo NPÚ prodej převážné většiny jím vlastněných nemovitostí a u
dvou pozemků tvořících část zahrad nabídlo zřízení věcného břemene
na 40 let, což umožní zahrady opravit podle připraveného projektu. Cenu
určil znalecký posudek a nabídka prodávajícího. Znalec ji určil na
přibližně šest milionů, ministerstvo financí schválilo navýšení ceny o
přibližně čtyři miliony. Odhad tržní hodnoty stanovil znalec na 10,57
milionu, sjednaná cena je nakonec o 567 710 korun nižší.

„Areál kláštera je v důsledku církevních restitucí tvořen vzájemně
propojenými nemovitostmi tří různých vlastníků, což uvádí NPÚ do
nepříznivé vlastnické situace,“ sdělila ČTK mluvčí ministerstva
kultury Simona Cigánková. Správa klášteru Sázava zůstala podle ní v
důsledku změn vlastníků bez jakéhokoliv zázemí. „Opatství, vědomo si
komplikované vlastnické struktury, nabídlo NPÚ prodej většiny jím
vlastněných nemovitostí,“ uvedla. Ani jedna ze stran ale nechce sdělit
částku, za jakou stát budovy odkoupí.

Švejda doplnil, že o objekty opatství požádalo v restitucích, protože
dříve byly majetkem kláštera. „Ve 30. letech jsme to měnili za
velkostatek v Suchdole a bylo předjednáno, že budovu získáme celou. Směna
se ale neuskutečnila, takže v tuhle chvíli v tom baráku vlastníme kus
přízemní chodby, kus patra a kus střechy bez samostatného přístupu,“
uvedl.

Stát vrátil v roce 2016 při majetkovém vyrovnání státu s církvemi
části areálu Sázavského kláštera. Římskokatolická farnost Sázava –
Černé Budy dostala kostel svatého Prokopa, který je ústřední budovou
areálu Sázavského kláštera, torzo gotického trojlodí s věží a faru.
Řád benediktinů dostal menší část konventu, budovu prelatury a část
zahrad. Budova kláštera s expozicí věnovanou slovanské vzdělanosti
zůstala státu. Tři zmíněné budovy se mají brzy rekonstruovat, přispějí
na ni 101 milionem korun evropské fondy a 12 miliony stát.

Poutník Prokop založil v Sázavě na začátku 11. století družinu, kterou
později kníže Oldřich povýšil na konvent řehole sv. Benedikta. V roce
1032 byly také postaveny první částečně soukromé klášterní budovy.
Klášter byl po staletí centrem vzdělanosti a rozvoje uměleckých řemesel.
Osud kláštera se uzavřel v roce 1785, kdy ho Josef II. zrušil. V 19.
století fungoval jako zámek. V roce 1951 byl areál znárodněn. V roce 1962
se stal národní kulturní památkou a jeho správu převzal Státní
památkový ústav, dnes NPÚ.
