V pondělí se sejde nová sněmovna. Čeká se hodně divoká volba
místopředsedů

Poslanci se sejdou v pondělí odpoledne poprvé po parlamentních volbách na
ustavující schůzi nově zvolené Poslanecké sněmovny. Program schůze je
pevně daný, stanoví ho zákon a poslanci do ní nemůžou vložit jiné
návrhy. Zatím nemají ani žádný zákon k projednání. Nejprve budou muset
složit slib a v dalších krocích budou hlavně volit předsedu sněmovny i
její místopředsedy. Zprávu přinesla ČTK.

Z dosavadních vyjednávání vyplývá, že v čele sněmovny pravděpodobně
stane Radek Vondráček z ANO. Volba místopředsedů by mohla být
komplikovanější. Zatím není zcela jasný ani jejich počet.

Jednání na ustavující schůzi může ztížit skutečnost, že není známa
sněmovní většina, která by se podílela na sestavování kabinetu.
Předseda vítězného hnutí ANO Andrej Babiš ohlásil, že skládá
menšinový jednobarevný kabinet. Rozhodování na schůzi tak v podstatě
nemá předem dané „noty“, některá hlasování se mohou odehrávat v
nahodilých spojenectvích sněmovních stran.

Při první schůzi budou poslanci sedět v lavicích hlavního zasedacího
sálu v abecedním pořadí. Návrh zasedacího pořádku podle příslušnosti
k jednotlivým stranickým klubům bude plénum schvalovat až na další
schůzi. Nadcházející schůzi svolal v souladu se zákonem bývalý předseda
dolní komory Jan Hamáček (ČSSD), který ji také bude do zvolení nového
předsedy řídit. V úvodu schůze proto nejprve složí slib on a pak
zbývající poslanci.

Pondělní část první schůze by mohla trvat poměrně krátkou dobu. Kromě
slibu poslanci mimo jiné vyslechnou zprávu o ustavení volební komise a
projednají návrh na zřízení mandátového a imunitního výboru. Poslance v
prvním dni také čeká oficiální fotografování, dopoledne zasednou
některé poslanecké frakce.

Volba vedení sněmovny přijde na řadu až při pokračování schůze. Není
jasné, zda se výběr předsedy a místopředsedů bude konat v jednom dni,
nebo ve dvou dnech, jak vyplynulo z jednání sněmovní volební komise.
Ozývají se hlasy, že volba celého vedení by se mohla uskutečnit v jednom
dni, a to ve středu.

V tajné volbě předsedy sněmovny by mohl být Vondráček jediným adeptem,
předseda ODS Petr Fiala zamýšlenou kandidaturu vzdal. Nominanta ANO by kromě
poslanců hnutí měli podpořit minimálně i členové dolní komory za
Piráty, SPD Tomia Okamury a KSČM. Ve 200členné sněmovně jde o pohodlnou
většinu 147 hlasů. Fiala by tak neměl reálnou šanci. Dalších až 15
hlasů by mohli dodat sociální demokraté, kteří se ale rozhodnou až na
pondělním jednání své frakce. TOP 09 sice vyzývala k zablokování volby
předsedy sněmovny, u ostatních stran ale návrh narazil.

Ještě před volbou předsedy by měli poslanci potvrdit předsedu
mandátového a imunitního výboru, kterého ale předtím, patrně v úterý,
budou volit samotní členové.

Až po volbě předsedy plénum rozhodne, kolik bude místopředsedů dolní
komory. Následovat bude samotná volba. Pokud by sněmovna postupovala podle
stanoviska volební komise, výběr by se uskutečnil ve čtvrtek, případně
až v pátek.

Představitelé stran mluví o čtyřech nebo pěti místopředsednických
pozicích. Z jejich vyjádření se zdá, že větší šanci na schválení má
pětice míst. Hlasovat o tom bude dolní komora na návrh nového předsedy.
Pokud by se poslanci rozhodli pro pět pozic, ve volbě by mohli uspět Fiala z
ODS – pokud bude kandidovat – a dále Vojtěch Pikal (Piráti), předseda
SPD Okamura z SPD, předseda KSČM Vojtěch Filip, a bývalý šéf sněmovny
Jan Hamáček (ČSSD). Patrně bez šancí by byl požadavek bloku ODS, KDU-ČSL,
TOP 09 a STAN na dvě místopředsednická křesla, když tyto strany mají
dohromady 48 mandátů.

Může se ale stát, že plénum v tajné volbě některé z
místopředsednických pozic neobsadí. V takovém případě by volba
pokračovala na dalších schůzích, jako tomu bylo u jednoho ze čtveřice
míst před čtyřmi lety.

Po volbě místopředsedů, byť by v některých případech nemusela být
úspěšná, poslanci zřídí výbory a stanoví počty jejich členů. Ani v
tomto bodě, jenž patří v programu mezi poslední, by nemusela být shoda.
Předsedy výborů budou v následujících dnech volit sami jejich členové.
Plénum je bude potvrzovat až na další schůzi.

Po ukončení ustavující schůze podá demisi nynější vláda ČSSD, ANO a
KDU-ČSL pod vedením Bohuslava Sobotky (ČSSD). Prezident Miloš Zeman potom
bude moci jmenovat Babiše novým premiérem a na jeho návrh i další členy
vlády.
