Hlavní nepřátelé – IS, Sputnik a RT. V Europarlamentu budou jednat o boji
s ruskými médii

Debaty o situaci v Sýrii a Turecku, otázky upevňování evropské obrany a
kladení odporu „ruské propagandě“, především agentuře Sputnik a
televizní stanici RT, jsou na programu čtyřdenního plenárního zasedání
Evropského parlamentu, které začíná v pondělí ve Štrasburku.

Ruská část debat se týká rezoluce pod názvem Strategické komunikace EU
jako vzdorování propagandě třetích stran, v níž se tvrdí, že Rusko vede
vůči Evropské unii „nepřátelskou propagandu". O této rezoluci se má
hlasovat ve středu 23. listopadu. V dokumentu, který nemá závazný ráz, se
mimo jiné hovoří o tom, že ruská vláda, která si vytkla za cíl oslabit a
rozvrátit Evropskou unii, „vytrvale uplatňuje široké spektrum prostředků
a nástrojů".

V rezoluci se tvrdí, že Rusko údajně poskytuje finanční podporu
opozičním politickým stranám a organizacím v členských zemích Evropské
unie a uplatňuje přitom faktor dvoustranných mezistátních vztahů za
účelem rozkmotření členů společenství. Jako hlavní informační hrozba
pro Evropskou unii a její partnery ve východní Evropě je v rezoluci
uváděna agentura Sputnik, televizní stanice RT, fond Ruský svět (Russkij
mir) a federální agentura Rossotrudničestvo, podřízená ruskému
ministerstvu zahraničních věcí.

Aby bylo možné čelit „ruské propagandě", vyzývá Evropský parlament
země EU, aby ve spolupráci s NATO rozvíjely mechanismy „zkoordinovaných
strategických komunikací" a mechanismy boje s „hybridními hrozbami".

„Národní média v zemích, které jsou východními sousedy (EU), jsou
často slabá a nejsou s to vypořádat se se silou a mohutností ruských
sdělovacích prostředků," praví se v návrhu rezoluce.

Návrh obsahuje formulace hraničící s návrhem zavést cenzuru proti ruským
médiím a vyzývající země EU, aby „přednesly konkrétní právní
iniciativy, které by zajistily větší efektivnost a odpovědnost při
řešení problému dezinformace a propagandy". Přitom hovoří autoři
dokumentu o nutnosti pluralismu médií a o svobodě informací.

Debaty o rezoluci, jejímž autorem je poslankyně Evropského parlamentu
zastupující Polsko Anna Fotygová, se budou konat v úterý 22. listopadu.
Všichni členové parlamentu ale tento dokument nepodporují. Podle mínění
španělského poslance Javiera Cousa je „nezodpovědné stavět, pokud jde o
hrozbu, takový stát jako Rusko do jedné roviny s Islámským státem (organizace
zakázaná v Rusku a řadě dalších zemí)".

Španělský europoslanec, který promluvil jménem skupiny svých kolegů,
rovněž poukazuje na to, že text rezoluce o „propagandě třetích stran"
neodráží za prvé roli propagandy, kterou rozvíjejí především USA, pokud
jde o legitimizaci jejich nedávných invazí, takových jako v Iráku,
vedoucích k regionálnímu chaosu, a za druhé — vlastní propagandy
Evropské unie, pokud jde o její vlastní výklad demokracie jako „jedině
možné, což zdůrazňuje presumpci nadřazenosti a může být urážející".

EU a partneři už činí opatření

Přitom úřady mnoha zemí Evropské unie a východoevropských států, které
usilují o vstup do EU, činí i přes prohlášení o oddanosti zásadám
svobody slova represívní opatření vůči ruským novinářům a sdělovacím
prostředkům.

Polské ministerstvo zahraničních věcí zrušilo 24. října roku 2014
akreditaci novináře MIA Rossia Segodnia Leonida Sviridova, který pracoval ve
Varšavě od roku 2003. Poté zahájily úřady administrativní proceduru
zbavení Svirodova povolení k pobytu a novinář byl nucen odletět do Moskvy
12. prossince roku 2015, aniž by příslušné rozhodnutí přijal soud.
Případ ruského žurnalisty se už dvakrát dostal do monitorovací zprávy
představitelky OBSE pro svobodu tisku Dunji Mijatovićové o porušování
práv novinářů.

Úřady České republiky zamítly akreditaci zpravodaje RIA Novosti Alexandra
Kuranova.

Ruské novináře rovněž pravidelně nepouštějí do Moldavska.
