Chválit Čínu za pokrok v Tibetu je prý hloupost. Zelený Kudrnáč pro PL
připomněl, jak „zmodernizoval“ Německo Hitler

ROZHOVOR Stropnický je levicový. Bursík stranu nepoškodil. Byl profilovaná
osobnost. V Tibetu panuje disneylandizace. Tibetské vlajky budeme vyvěšovat.
Na lidská práva jsme citliví. Regulace hraní na internetu je třeba. Jsem
pro rozumnou prohibici, zákaz není řešení. Regulací hazardu lidé o práci
nepřijdou. Arzen v běloveské kyselce IDA je zásadní problém. Ve volbách
si troufáme na osm procent. To nám řekl Michal Kudrnáč, předseda krajské
organizace Strany zelených v Královéhradeckém kraji.

Od ledna má Strana zelených nového předsedu Matěje Stropnického. Ten se v
uplynulých letech profiloval výrazně levicově. Jak ho vnímá členská
základna? Ještě za Bursíka jste zvesela vládli s pravicí... Matěje
Stropnického nelze vnímat jinak než jako politika levicověji orientovaného.
Na druhou stranu zelení dlouhodobě pracují na tom, aby se politika trochu
vymanila z úzkého rozdělení na levici a pravici. My máme věcná témata a
chceme je věcně řešit. V něčem máme určitě blíž k levici, někde jsme
spíše centristé. Říkám ale, že zelení jsou ve středu. I z tohoto
pohledu je třeba názory nového předsedy vnímat. Zmínil jsem Martina
Bursíka. Když jste se dostali v roce 2006 do Poslanecké sněmovny, po pár
měsících jednobarevné vlády ODS jste s Bursíkem skočili do pravicové
vlády, jako by se nechumelilo. Jak moc poškodil Bursík zelené? Já bych
netvrdil, že stranu a její program poškodil. Samozřejmě je to vždycky
problém výrazně profilovaných osobností, které mají schopnost tvrdě
formulovat svůj názor a také ho prosazovat. Samozřejmě takoví lidé jsou
schopni spoustu voličů přitáhnout a spoustu zase odradit, tak to je.
Vždycky budou vzbuzovat kontroverze. Koneckonců Matěj Stropnický je také
člověk, který je schopen silně formulovat své teze a dostat se s nimi do
médií, a možná tím i trochu provokovat. Myslím, že i on bude vzbuzovat
kontroverze jako Bursík. Martin Bursík má teď svou pidistranu. Teď zrovna
se chce zviditelnit protestem ohledně partnerství Prahy s Pekingem.
Čínského prezidenta bude vítat plakátem s fotkou Václava Havla a
politického emigranta dalajlámy. Vy si pořád jako zelení myslíte, že
Tibet by měl být samostatný? Někteří zarputilci u nás stále vyvěšují
tibetské vlajky... No tak problematika Tibetu. Pokud vím, tak Tibet jako
samostatný nikdo neprosazuje. Jde spíš o větší míru autonomie a
respektování kulturních tradic a liberalizaci tamního režimu. Radikální
názor, že by měl být Tibet samostatný v dohledné době, nemáme. Jde nám
o to, aby byly zachovány zbytky tibetské kultury, aby tam nepokračovaly
disneylandizace a vyprazdňování té kultury. A přestalo to násilí, které
se tam dělo a děje, byť už ne tak vyhroceně jako v minulosti. Pokud vím,
ještě v padesátých letech panoval v Tibetu naprostý feudalismus. Za trest
se tam třeba nosily kamenné klobouky. I jiné libůstky tam připomínaly
středověkou torturu. Číňané tam prokazatelně přinesli civilizační
pokrok, jehož vrcholem není jen světoznámá železnice, ale prokazatelné
zlepšení podmínek života lidí... Já vím. Ale ten argument o přinášení
pokroku je scestý. Pokrok přinesl do Německa i Hitler. Ekonomicky ho postavil
na nohy, začal stavět dálnice, dal lidem dovolenou. Pokrok prostě není
argument. Nesouhlasím. Zmínil jsem vyvěšování tibetských vlajek. Má pro
nás smysl je vyvěšovat, jak jsme to viděli opět tento týden?

Já myslím, že to je tradice, která je docela zakořeněná. A budeme v tom
pokračovat. Koneckonců i náchodská radnice tibetskou vlajku vyvěšovala a
tuto tradici snad neopustí. Pan starosta Birke má ohledně Tibetu jistě jiný
názor, ale respektoval tuto tradici, kterou tady máme, a já si ho za to
vážím. Neboť i když nesouhlasí, respektuje. V propagaci Tibetu vidím
spíše pokračování havlovského přístupu. Jakou to ovšem má oporu v
naší kultuře? A navíc mi to připadá, že zelení se zabývají lidskými
právy velmi výběrově. Nezaznamenal jsem třeba, že by vás zajímala třeba
katastrofa v Dárfúru, na Timoru i jiných místech planety... Myslím, že se
snažíme věnovat většině situací, kde jsou lidská práva porušována.
Nemá smysl se bavit o Dárfúru, to byl velký problém a pořád trvá.
Tradice novodobé polistopadové politiky byla založena na tom, že jsme
citliví na lidská práva a jejich porušování ze strany totalitní moci. To
znamená, orientovali jsme se na režimy, kde se dlouhodobě lidská práva
porušovala, jako tomu bylo u nás v letech 1948–1989. Podpora Tibetu na tohle
navazuje, byť současná česká zahraniční politika od toho dnes trochu
upouští. Pojďme k regionálním problémům. Vy jste členem iniciativy
Občané proti hazardu. Daňovou novelou, která začala platit od počátku
letošního roku, jsou atakovány provozovny, kde se provozují tzv. technická
zařízení. Proč vám ale nevadí rozšiřování nelegálního hazardu
prostřednictvím třeba kvízomatů? Nemluvě o hraní na internetu… Určitě
i regulace hraní na internetu by měla přijít na pořad. Samozřejmě i
nějaké formy zásadnější regulace by byly na místě, nicméně já si
myslím, že dopady, které v tuto chvíli řešíme, jsou z větší části
způsobeny těmi fyzickými hernami. Naprostá většina lidí, kteří se z
hazardu léčí, kteří se kvůli tomu zadlužili nebo špatně skončili či
se dali na dráhu zločinu, se etabluje z hráčů, kteří chodili do těchto
heren. A seděli nad těmi blikajícími bednami třeba několik dní. Myslím,
že jsou na to i studie a ta čísla potvrzují, že je více závislých na
bednách než na internetu. Ale samozřejmě internet je také problém. Vaše
strana podporuje svobodného člověka. Vy i já jsme hazard nikdy nehráli. To
je přece rozhodnutí každého, ne? Zakázal byste hraní zcela? Ne. Vymýtit
do kořene to nejde a je iluzí, že nebudeme mít v České republice jedinou
hernu. Jsou lákadla lehčí a těžší. Bylo prokázáno, jaké společenské
náklady hraní přináší, a proto se to musí regulovat. Rizika prostě
překračují společenskou únosnost. Ale lidi to k tomu podobně jako k
alkoholu vždycky bude mámit, a proto je třeba mluvit o rozumné prohibici.
Zákaz není řešení. Ale okolo vidíme extrémy. Brno třeba zrušilo
všechny herny a je dnes plné kvízomatů. Namísto legálního podnikání
tady máme nelegály... Myslím, že problém s nelegálním podnikáním není
tak zásadní. Kvízomaty, pokud vím, jsou rušeny, pokutovány, a to dost
vysoce.

To s vámi nesouhlasím, vždyť ministr vnitra Chovanec zrovna tento týden
mluvil o tom, že nemají žádné páky, jak sankce vymáhat. To tvrdili o
videoloterijních terminálech taky velmi dlouho. Myslím, že je to alibismus
jako v předešlém případě. Od problému nelegálního podnikání tady
máme policii a orgány činné v trestním řízení. Je pravda, než se ten
poměr nabídky a poptávky zredukuje, tak to přináší určité problémy a s
tím se musíme vyrovnat. Ale nevím, proč by třeba v Náchodě muselo být
osm nebo jedenáct heren, když by stačilo jedno kasino u hranic. Každý si
tam dojede a nebude lákán na každém kroku. Asi zapomínáte, že v hernách
pracují tisíce lidí. Podle některých odhadů až šedesát tisíc. To jsou
řádní zaměstnanci a až polovina jich může přijít o práci. Co vy na to?
Místo těch heren přijde něco nového. O tom nepochybuji. Ze střednědobého
pohledu se bude zaměstnanost na těch místech zvyšovat. Totiž, v herně je
jedna obsluha, která tam vydává kafe zadarmo a lidi tam házejí ty peníze.
Když tam bude klasická restaurace, tak tam bude i více zaměstnanců. Stejně
je to s hypermarkety, skladišti a podobně. Argumentuje se tím, že to
přináší pracovní místa. Ale na tu plochu je těch míst málo a ještě
kdovíjak placených. Ale samozřejmě uznávám, že každá změna přináší
i problémy, a to pro konkrétní lidi. Ale znovu říkám, že pro širší
zaměstnanost to bude mít pozitivní vliv z dlouhodobého hlediska. S
vyhláškami měst a obcí ohledně zákazu hazardu jste na Královéhradecku
spokojen? Myslím, že je to srovnatelné s ostatními kraji. Někde k té
regulaci dochází, někde ne. U větších měst je to horší. Hradec
nereguluje, Trutnov nereguluje, Náchod nedostatečně. Ve Dvoře Králové je
to naopak dobré. Města, která neregulují, asi vědí proč. Peníze, které
jim jdou z hazardu, nejsou zanedbatelné… Ano, ale daly by se utratit jinak. A
navíc zejména velká města na tom nejsou rozpočtově špatně, takže výnos
z hazardu je oproti jeho společenským dopadům malý. Třeba Náchod z toho
má osm milionů a na investice vynakládá 150. Takže je to zanedbatelná
částka. Jste zastupitelem města Náchoda. V nedávné době se tam politická
situace rozbouřila ohledně obsahu arzenu ve vodě IDA, kterou tam lidé z
prameníku v Bělovsi houfně odebírali. O jaký problém jde z vašeho pohledu?
Jde o zásadní problém a vedení města selhalo. Bude to mít ještě
pokračování. Zaprvé nikdo nevěděl, že ten prameník je provozován bez
jakéhokoliv povolení. Když přijdu k nějakému veřejnému zdroji vody, tak
se automaticky předpokládá povolení, že není zdravotně závadný. A
zadruhé tam má být upozornění, že je tam nějaká zvýšená hodnota. A
naprosto zásadní věc je ta, že tam byl minimální odběr patnáct litrů na
osobu. Pokud to někdo v takovém množství skutečně konzumoval, tak si
myslím, že hrozí akutní otrava, nikoliv chronická. Je ale pravda, že
klinické studie na účinek arzenu teprve vznikají. Na základě obrovského
problému, který vznikl v Bangladéši, kde lidé konzumovali takovou vodu jako
pitnou po dobu osmi let. Ty koncentrace tam byly ale poloviční než v
Náchodě. Takže arzen je v podstatě obrovský zdravotní problém. Jaké
priority bude obsahovat váš program do krajských voleb? Problémů je celá
řada. Ale určitě velkým tématem jsou krajské nemocnice a zdravotnictví.
Třeba zrušený tendr na dostavbu náchodské nemocnice, který vedení kraje
nezvládlo a čeká to na nové vedení. V oblasti školství jde třeba o
velké slučování středních škol. Problémem kraje je i územní
plánování. Do krajských voleb jdete společně s Piráty. Tipnete si, jak na
podzim dopadnete? Realistický odhad je sedm až osm procent.
