Karel IV. - Otec vlasti a vína

ROZHOVOR Koncem října se na půdě Univerzity Karlovy v Praze uskutečnil
seminář na téma Tradice pěstování a pití burgundského v Českých
zemích od středověku dodnes. Seminář sestával z řady referátů, které
odborně, ale přístupnou formou shrnuly historický rozměr příchodu a
pěstování burgundských odrůd v Čechách a na Moravě. Přednášky vedli
čeští a francouzští odborníci. Jedním z nich byl i Mgr. Václav Žůrek,
Ph.D. historik specializující se na středověké dějiny a působí v Centru
medievistických studií AV ČR. Vedle vědeckých publikací je spoluautorem
dokumentárního cyklu České televize Sedm pečetí Karla IV, s kterým jsme
měli jedinečnou příležitost popovídat si o historii vinohradnictví v
Česku.

Václave, je pravda, že se Karel IV. zasadil o pěstování vína v českých
zemích, nebo se jedná jen o pověsti?

Ano. Karel IV. přispěl hned několika kroky k rozvoji vinohradnictví v
českých zemích. Podle jeho nařízení z roku 1358 museli všichni majitelé
vhodných pozemků v okolí Prahy vybudovat vinohrady a začít pěstovat vinnou
révu, a pokud by o to neměli zájem, museli svůj pozemek propůjčit někomu,
kdo o tento druh podnikání zájem měl. Tím v podstatě Karel donutil
pražské měšťany, aby se velmi pustili do využití velkého množství
pozemků v předpolí Prahy a výrazně rozšířili plochu osázenou vinicemi v
jejím bezprostředním okolí. O tři měsíce později rozšířil císař
Karel svůj příkaz na území celých Čech.

Aby motivoval měšťany, užil Karel IV. obvyklý dobový nástroj osvobození
od povinných dávek a berní na 12 let. Zároveň Karlův výnos zajistil
základní ochranu vinic pomocí poměrně drakonických restů včetně ztráty
hrdla v případě přistižení v noci na cizím vinohradu či „pouze“
pravé ruky za dne.

Karel IV. pomohl také stanovit právní rámec pro vinohradnické podnikání v
Čechách a svou jednorázovou podporou výrazně přispěl k proměně
vinohradnické krajiny v Čechách na dlouhá staletí dopředu. Navíc vydal
zákaz dovozu vín v prvním půlroce po sklizni, aby ochránil domácí
produkci.

Zdroj: Spielberg

Víme, jakou roli hrála v tomto zájmu o víno jeho zkušenost z jinými víny
z Francie nebo Itálie?

Zkušenosti z mládí, kdy viděl velkou část Evropy, císaře ovlivnila v
mnoha ohledech. Především ve Francii mohl poznat, jaký význam a výnos
může přinést vinohradnictví, když o něj zeměpán dobře stará.
Pozdější tradice Karlovi připisuje nejen snahu o plošný rozvoj vinic
především v zázemí měst, ale také zájem o zvýšení kvality vína a o
pěstování ušlechtilejších odrůd. Soudobý kronikář zmiňuje, že
právě u Prahy a také v okolí Karlštejna nechal vysadit ušlechtilé odrůdy
vinné révy z Rakouska. Stejná motivace bývá spatřována za
předpokládaným importem burgundských odrůd do českých zemí, kterou
ovšem tradují především pozdější zprávy.

Zdroj: Spielberg

Dnes je víno bráno jako nápoj, který pijeme buď k vybraným jídlům, nebo
při chvílích odpočinku popř. slavnostních příležitostech. Bylo tomu tak
i za dob Karla IV.?

Víno hrálo významnou roli hned v několika ohledech, v prvé řadě šlo o
jeho využití v křesťanské liturgii, proto bylo intenzivně pěstováno již
od dob příchodu křesťanství. Víno ale také nechybělo na stolech
šlechticů či měšťanů, o královské tabuli nemluvě. Nebylo ovšem v
žádném případě pouze nápojem movitějších. Vzhledem k tomu, že
domácí produkce ve středověku nedostačovala a víno se muselo dovážet v
nemalém množství, je zřejmé, že bylo konzumováno ve velkém. Víno se
tehdy pilo častěji než dnes, nikoliv pouze k jídlu nebo pro oslavu, mimo
jiné i s ohledem na problematickou kvalitu vody.

Zmiňoval jste burgundské odrůdy. Ty se pěstují v Čechách a na Moravě
dodnes?

Burgundské odrůdy Pinotů či Chardonnay se u nás pěstují ve velké míře
i dnes.

Tomu, kdo by se chtěl o tradici pěstování burgundského u nás dozvědět
více, mohu doporučit knihu, kterou na jaře vydáme na základě úspěšného
semináře.
