Nejvyšší žalobce nesouhlasí se zastavením stíhání bývalého
prokurátora

Nejvyšší státní zástupce Pavel Zeman podal dovolání v kauze Tomáše
Liptáka, který se podle vyšetřovatelů v roce 1953 jako prokurátor v
Kralupech nad Vltavou podílel na vystěhovávání rodin soukromých
zemědělců. Zeman nesouhlasí se zastavením trestního stíhání, o kterém
loni rozhodly pražské soudy. Nejvyšší státní zastupitelství zveřejnilo
anonymizované dovolání na svém webu.

Spornou otázku představuje to, zda na Liptákovy skutky dopadá amnestie z
roku 1960. Podle Zemana nikoliv, protože se dopustil úmyslného trestného
činu proti majetku v osobním vlastnictví. Jako prokurátor zasedal v komisi,
která sice nerozhodovala přímo o majetku rodin, ale určovala, kdo se
odstěhuje z dosavadního bydliště. Velkou část majetku pak rodiny musely
ponechat na místě, šlo tedy podle Zemana o zásah do osobního vlastnictví.

Lidé na místě nechávali věci osobní potřeby i vybavení domácnosti
shromažďované po generace. „Ve spojení s doživotním zákazem pobytu v
okrese pro všechny vysídlené osoby, který byl ukládán automaticky při
rozhodnutí o vysídlení, tento postup znamenal pro vysídlené osoby faktické
zbavení dispozice s tou částí jejich majetku, který na místě musel
zůstat,“ uvedl Zeman v dovolání.

Vysídlení lidé se provinili jen příbuzenstvím s kulaky

Každému členovi vysídlovací komise muselo být podle dovolání jasné, že
nucené stěhování je podloženo jen ideologickými důvody „třídního
boje“. Zároveň bylo evidentní, že vysídlení lidé se provinili jen
příbuzenstvím s odsouzenými „kulaky“.

„Důvod vysídlení musel být podezřelému dobře znám, neboť byl
vzděláním právník a navíc členem aparátu, který měl politický boj s
uvedenou (do jisté míry imaginární) společenskou třídou vytyčen jako
jeden z cílů,“ stojí v dovolání. Zeman požaduje, aby Nejvyšší soud
věc vrátil k novému rozhodnutí Obvodnímu soudu pro Prahu 4.

Lipták porušil tehdejší zákon o prokuratuře

Podle Úřadu pro dokumentaci a vyšetřování zločinů komunismu (ÚDV) se
Lipták podílel na protiprávním vystěhování několika rodin z obcí
Dřínov či Újezdec na Mělnicku. Úřad v minulosti uvedl, že proti
rozhodnutí nezakročil a porušil tehdejší zákon o prokuratuře, protože
nesplnil svoji povinnost a úmyslně způsobil jinému škodu pro jeho
politické přesvědčení.

Komunisté vysídlovali zemědělce zejména v první polovině 50. let. V
průběhu koordinované akce, která podle historiků vážně narušila
tradiční venkovskou pospolitost, se muselo stěhovat podle odhadů 3 000 až 4
000 rodin. Cílem totalitní moci bylo oslabení selského stavu a kolektivizace
zemědělství.
