V Letech by mohla být replika baráku i alej, možná i část vepřína

Památník romského holokaustu v Letech u Písku by mohl obsahovat repliku
původního baráku, stromovou alej nebo mohylu s křížem. Uvažuje se i o
ponechání jednoho z objektů vepřína, který byl v těsném sousedství
areálu bývalého tábora pro Romy postaven po druhé světové válce.
Zaznělo to dnes na debatě pořádané Muzeem romské kultury v Praze. Další
podobnou akci muzeum chystá na jaře přímo v Letech.

V klidné, pietní části areálu chtějí pozůstalí po obětech kamennou
mohylu s křížem. „Máme představu, že tam, kde se dochovaly půdorysy
staveb, by byly naznačeny kontrastním způsobem,„ uvedla ředitelka muzea
Jana Horváthová. Počítá se také s alejí, kde by počet stromů
symbolizoval počet obětí.

V místech současné správní budovy vepřína by měl být vstup do části s
návštěvnickým centrem. Tam muzeum plánuje zřídit stálou expozici o
romském holokaustu, vystaví i archeologické nálezy z tábora. Zůstat by
mohla i některá ze současných budov. „Když zbouráme prasečák úplně,
tak to ztratí hrůzu toho, co tam komunisté postavili,“ řekl za pozůstalé
Rudolf Murka. Podle dalších je důležité postavit repliku některého z
původních baráků s původním vybavením a palandami. Muzeum romské kultury
by si mělo od firmy provozující vepřín převzít objekt na konci března,
stále v něm prý zůstává asi tisícovka prasat. Pak vypíše tendr na
demolici a rekultivaci objektů a odstranění ekologické zátěže. Podle
Jaroslava Kolčavy z Ministerstva kultury je na to vyčleněno zhruba 117
milionů korun, a další milion eur přijde nejspíš z Norských fondů. Na
demolice a rekultivace podle něj padne asi 120 milionů z těchto celkových
přibližně 140 milionů korun. Tábor v Letech podle historiků otevřely v
srpnu 1940 protektorátní úřady jako kárný pracovní. Byl pro muže,
kteří nemohli prokázat zdroj obživy. Měli v něm končit i kočovníci.
Stejné zařízení existovalo v Hodoníně u Kunštátu. V lednu 1942 se oba
tábory změnily na sběrné, v srpnu pak byly v obou místech zřízeny
cikánské tábory. Od té doby do května 1943 letským táborem prošlo 1308
Romů – mužů, žen i dětí; 327 z nich v něm zemřelo a přes pět stovek
skončilo v Osvětimi. Z koncentračních táborů se po válce vrátilo ani ne
600 romských vězňů. Podle odhadů odborníků tak nacisté vyvraždili 90
procent českých a moravských Romů. Rada vlády pro národnostní menšiny
podpořila v polovině února návrh na zařazení Dne památky obětí
romského holokaustu mezi významné dny v kalendáři. Odsoudila také výroky
místopředsedy Sněmovny a šéfa SPD Tomia Okamury, který uvedl, že tábor v
Letech nebyl oplocený a věznění se mohli volně pohybovat po okolí.
Později se omluvil za slova, že tábor nebyl oplocený. Řekl ale, že plot
byl dřevěný a nikdo ho většinou nehlídal. Někteří poslanci navrhovali,
aby byl za své výroky Okamura odvolán z postu místopředsedy Sněmovny, bod
ale neprošel na program. K tématu by měla být příští týden zvláštní
schůze Sněmovny. : Psali jsme: : : : : Pardubický kraj: Přípravy na
otevření leteckého oboru pokračují. Vzniknout by mohl již v září 2019 :
: : : ONKO Unie: Čeští pacienti narážejí při přístupu k moderním
lékům na překážky : : : : Zlín se účastní veletrhu v Ostravě : : : :
Vicepremiér Brabec v Českém rozhlasu: Ďábelská koalice ANO, SPD a KSČM
neexistuje
