Ústavní experti hrozí koncem Topolánkovy kandidatury na prezidenta. A vnitro
si duplo

Ministerstvo vnitra trvá na tom, že poslanec či senátor může podpořit
víc prezidentských kandidátů. Ústava ani zákon o volbě prezidenta to
nezakazují, řekl dnes ČTK náměstek ministra vnitra Petr Mlsna. List Mladá
fronta Dnes v dnešním vydání s odkazem na ústavní právníky píše, že
poslanec nebo senátor může připojit pouze jeden podpis pod prezidentskou
kandidaturu. Díky podpisům opakujících se poslanců či senátorů nejspíš
podmínky splnilo několik prezidentských kandidátů.

Podle Mlsny je však výklad vnitra jednoznačný a v souladu s Ústavou i se
zákonem o volbě prezidenta, podle nichž kandidaturu jedné osoby musí
podepsat buď 50 000 občanů, 20 poslanců, nebo 10 senátorů. „Ústava ani
zákon o volbě prezidenta republiky. nezakazuje, že mohou podepsat jenom jednu
kandidátní listinu, z čehož naprosto logicky vyplývá, že stejně jako
občan může podepsat kandidátní listinu všem kandidátům, kteří
sbírají podpisy občanů, tak i poslanec nebo senátor se může rozhodnout
pro vícero kandidátních listin,“ zdůraznil Mlsna.

Dodal, že pokud by zákonodárci při tvorbě norem o prezidentské volbě
chtěli, aby mohli podepsat pouze jednu listinu, tak by také museli říct, co
by se stalo, kdyby ji podepsali více lidem. „To zákon vůbec neřeší,“
podotkl Mlsna. Podle něj je kvůli tomu otázkou, jaký podpis senátora či
poslance na kandidátní listině by byl platný, pokud by jich podepsal více.
Podle Mlsny by se třeba mohl najít „škodolibý“ senátor či poslanec,
který podepíše několik listin schválně a přitom bude tvrdit, že podepsal
jen jednu. „Ministerstvo vnitra by je pak nemohlo zaregistrovat a tento
škodolibý poslanec nebo senátor by je vyřadil ze hry. To je naprosto
absurdní výklad ústavních právníků,“ prohlásil Mlsna. Současný
názor Ministerstva vnitra se liší od postoje, který úřad zveřejnil před
prvními přímými prezidentskými volbami v roce 2013 na svých stránkách.
„Týž poslanec nebo senátor může navrhovat v rámci zákonem stanoveného
počtu vždy pouze jednoho kandidáta na úřad prezidenta. Svým podpisem ale
může například podpořit i kandidaturu jiného kandidáta kandidujícího na
základě petice navrhujícího občana,“ uvedlo tehdy Ministerstvo vnitra.
„Pochybnosti o výkladu zřejmě existují, každý z dotčených
prezidentských kandidátů se jistě s někým radil, vrtalo to před. 4 týdny
v hlavě novináři z ČTK, jinak by nedával podnět na Ministerstvo vnitra,"
zmínil na svém facebookovém profilu ústavní právník Jan Kudrna. „A jsou-li
pochybnosti, potom je vždy nutno postupovat podle zásady in dubio pro libertas,
tedy v pochybnostech ve prospěch ústavně garantovaného práva nebo svobody,"
dodal se slovy, že je rád, že podle zákona se každý může u soudu starat
o svou registraci, ale nemůže napadat konkurenční kandidáty. Celý
příspěvek Jana Kudrny: In dubio pro libertas... Pochybnosti o výkladu
zřejmě existují, každý z dotčených prezidentských kandidátů se jistě
s někým radil, vrtalo to před 4 týdny v hlavě novináři z ČTK, jinak by
nedával podnět na ministerstvo vnitra a samotný text § 21 odst. 2 zákona
č. 275/2012 Sb. v platném znění si každý může přečíst a udělat si
závěr sám. A jsou-li pochybnosti, potom je vždy nutno postupovat podle
zásady "in dubio pro libertas", tedy v pochybnostech ve prospěch ústavně
garantovaného práva nebo svobody. A osobně jsem moc rád, že podle zákona
se každý může u soudu starat o svou registraci, ale nemůže napadat
konkurenční kandidáty. I když si dovedu představit, že se k této otázce
stejně v relativně blízké době vyjádří některý z našich vysokých
soudů.
