Do kauzy Čapí hnízdo vstupuje exnáměstek Babiše. Prozradil, o čem se
vůbec nemluví

Bývalý náměstek Andreje Babiše Lukáš Wagenknecht se zamyslel nad tím,
jak to je s firmou Čapí hnízdo Andreje Babiše (ANO). Nepovažuje za
důležité to, o čem se spekuluje v médiích – kdo je asi anonymním
vlastníkem akcií, kterého Babiš odhalí ve sněmovně. Podstatné je podle
Wagenknechta zcela něco jiného.

Jestliže byl Agrofert strategickým partnerem firmy Čapí hnízdo, pak tato
společnost evropské dotace v podstatě nepotřebovala. Ty jsou podle
Wagenknechta určeny na to, aby pomohly malým a středním podnikům, které
mají podnikatelský záměr, ale banky či strategičtí partneři nejsou
ochotni jim finančně pomoci. Evropské dotace jsou zde pouze pro malé a
střední podniky, které výhody z nich plynoucí skutečně potřebují.

„Pokud malému a střednímu podniku, který dotaci nepotřebuje, protože
není znevýhodněn, úředníci dotaci přesto dají, jednají protiprávně.
Stejně protiprávně jedná malý a střední podnik, pokud žádá o dotaci s
vědomím, že má možnost jednoduše získat financování pro svůj projekt
jinými způsoby – například u banky nebo od strategického partnera
projektu,“ míní Wagenknecht v komentáři uveřejněném na blogu Aktálně.cz.

Z tohoto hlediska je úplně vedlejší, koho Babiš ve sněmovně označí za
držitele anonymních akcií. Mohl by si vymyslet kohokoli, kdokoli to může
potvrdit a stejně to nebude možné ověřit. Z hlediska judikatury Evropského
soudního dvora hraje důležitější roli to, zda malý či střední podnik
vystupuje samostatně nebo jestli jedná společně s jiným podnikem.

V této souvislosti stojí za připomenutí, že Čapí hnízdo vyrostlo na
půdě, která patří Agrofertu. Agrofert byl strategickým partnerem celého
projektu. Valné hromady firmy Čapí hnízdo se konaly v Agrofertu. Ve
statutárních orgánech Čapího hnízda působily osoby, které současně
působily ve statutárních orgánech Agrofertu. Závěr si z toho může podle
Wagenkenchta udělat každý sám.

„Kauza Čapí hnízdo ukazuje na dva závažné problémy. Zaprvé na to, že
dotační úřady neřeší, zda se v Česku čerpají evropské dotace
oprávněně, či nikoli. Dodnes v podstatě nikdo nekontroluje skutečného
vlastníka, a to minimálně v případech, kdy o dotaci žádá nějaký
finančně silný hráč (viz komentáře Davida Ratha a dalších úředníků
odpovědných za schvalování dotace, že dotaci na Čapí hnízdo nešlo nedat).
Zadruhé je naprosto nutné, aby nejen o veřejné zakázky, ale i jakékoli
dotace mohly žádat pouze firmy s jasně prokazatelnými vlastníky. Když už
pro nic jiného, tak aby se podobné mediální frašky a tahání anonymních
vlastníků v kauze Čapí hnízdo jako králíků z klobouku kouzelníka
Pokustona již v budoucnu nemohlo opakovat,“ uzavírá Wagenknecht.
