Ústavní právník dělá jasno: Žádný "tvůrčí výklad". Prezident
sněmovnu rozpustit nemusí, to je zcela v souladu s ústavou

Počínání prezidenta Miloše Zemana během sestavování vlády by mohlo
vyústit v ústavní krizi, varoval ústavní právník z Právnické fakulty
Karlovy univerzity Jan Kysela. Další z ústavních právníků Jan Kudrna
řekl, že pokud by Zeman nechal vládnout kabinet bez důvěry delší dobu, je
to za hranicí ústavnosti.

„Pokud někdo předem dává najevo, že bez ohledu na to, jaká bude
konkrétní situace, Sněmovnu nerozpustí, tak si počíná svévolně a
zakládá potenciálně na nějakou ústavní krizi. To, co dělá, dělá jako
nástroj politického tlaku,“ vyjádřil se ke čtvrtečnímu prohlášení
Zemana Kysela.

Prezident totiž ve čtvrtek v televizi Barrandov naznačil, že Sněmovnu
nerozpustí, ani kdyby se po třetím pokusu nepodařilo sestavit vládu. Svůj
postup označil za tvůrčí výklad Ústavy, informuje server Novinky.cz.

O tvůrčí výklad Ústavy se však podle ústavního právníka Jana Kudrny
rozhodně nejedná. „Takhle je to v Ústavě napsané,“ upřesnil Kudrna a
dodal, že ústavodárce si zřejmě přál, aby v hraničních a
nepředvídatelných situacích konečné rozhodnutí učinil prezident
republiky a nasměroval ústavněpolitický vývoj dále.

Jestli by bylo podle Ústavy v pořádku, kdyby Zeman Sněmovnu rozpustil si
není jistý. „Záleží, jaké by byly okolnosti. Někdy může být vhodné
Sněmovnu rozpustit, někdy je naopak vhodnější zkusit ještě nějaký
čtvrtý pokus,“ upřesnil.

Zeman také politikům vzkázal, že než aby hnal lidi k předčasným volbám
a nechal za ně stát utratit další miliardu, raději nechá vládnout
menšinový kabinet Andreje Babiše bez důvěry i čtyři roky.

Podle ústavních právníku, je však takové jednání za hranou. „To je
daleko za její hranicí. Celá Ústava ve všech parlamentních monarchiích
nebo republikách je nastavena tak, že všichni pověření ústavní
činitelé mají dělat všechno pro to, aby vznikla vláda s důvěrou co
nejdříve,“ řekl Kudrna.

S ním souhlasí i ústavní právník Kysela. „Je to naprosto protiústavní.
Pokud je v Ústavě napsáno, že je vláda odpovědná Poslanecké sněmovně,
tak to znamená, že vláda se má těšit důvěře Poslanecké sněmovny. To
je základ a princip,“ konstatoval.

Aby ale vláda vládla čtyři roky zaleží i na Sněmovně. „Sněmovna
může rozhodnout o svém rozpuštění a prezident pak musí volby vyhlásit,“
připomíná profesor Václav Pavlíček z Karlovy univerzity.

K rozpuštění Sněmovny je ale potřeba 120 poslanců a dát je dohromady
není tak jednoduché.

Kdyby se hnutí ANO přece jen rozhodlo, že jim předčasné volby nevyhovují,
těžko by se na konec sháněla ta většina.
