Obce mohly mít z nerostů navíc 120 milionů. Náš pozměňovací návrh k
hornímu zákonu to řešil, říká senátor Vystrčil

ROZHOVOR Těžbou nerostů jsou postiženi obyvatelé obcí. O úhrady navíc by
se měl stát dělit s obcemi. Podmínky pro podnikání se nemají řešit
nařízením vlády. Senátoři vládní koalice se více než dříve
ohlížejí na sněmovnu. Hydraulické štěpení hornin je pro Česko nevhodné.
Doufám, že nehrozí budoucí nebezpečí ohledně břidlic. To říká
senátor Miloš Vystrčil (ODS) k Senátem schválené novele horního zákona.

Pane senátore, spolu s dalšími devíti kolegy jste připravil pozměňovací
návrhy k hornímu zákonu, který Senát nakonec schválil ve znění, jež mu
postoupila sněmovna. Pozměňovací návrhy mohly přinést obcím více peněz.
O co šlo?

Osobně jsem přesvědčen, že dobýváním nerostů jsou nejvíce postiženy
obyvatelé obcí, a tedy obce jako takové. Proto jsem přesvědčen, že pokud
se stát rozhodne zvýšit úhrady z dobývání nerostů, měl by se o navíc
vzniklé příjmy rozdělit s dotčenými obcemi. Přesně to bylo obsahem
předloženého pozměňovacího návrhu, který jsme připravili. Pokud bych to
měl vyjádřit finančně, tak přijetím našeho pozměňovacího návrhu by
došlo k navýšení příjmů dotčených obcí o zhruba 120 milionů korun.

Jak nahlížíte na ono pětileté moratorium ohledně podmínek těžby, jež
je vkomponováno do novely horního zákona?

Jsem zastáncem principu, že podnikatelé v České republice potřebují
předvídatelné a stabilní prostředí. Osobně jsem tedy spíše proto,
abychom podmínky pro podnikání měnili po řádném projednání až zákonem,
a nikoliv třeba i neočekávaně nařízením vlády. Z tohoto důvodu mám k
pětiletému moratoriu ambivalentní vztah a ani jedna strana mě nebyla schopna
jednoznačně přesvědčit o tom, co je správně.

Nemáte pocit, že se Senát u některých závažných zákonů chová vůči
sněmovně velmi vstřícně? Vládní koalice v horní komoře funguje. U
horního zákona zazněl i argument – radši nebudeme poslance provokovat.

Pravdou je, že v poslední době mi připadá, že se senátoři zvolení jako
kandidáti stran a hnutí vládní koalice možná více než dříve
ohlížejí na výsledky hlasování Poslanecké sněmovny.

Ve výboru pro územní rozvoj, veřejnou správu a životní prostředí,
který vedete, vznikl také pozměňovací návrh, který měl zakázat
hydraulické štěpení hornin. Ani na něj se nedostalo. Jak vy vidíte tento
problém?

Osobně jsem názoru, že hydraulické štěpení hornin pro těžbu
břidlicových plynů je v České republice nevhodné a nepoužitelné. Při
hlasování ve výboru jsem zákaz hydraulického štěpení podpořil.

Takzvané frakování tak může v České republice realizovat pouze jediný
subjekt, a to Moravské naftové doly podnikatele Karla Komárka. Byl toto
důvod, proč nebyl zájem ho zakázat?

Neumím se k této spekulaci vyjádřit.

Především ve východních Čechách a na severu Moravy v uplynulých
čtyřech letech panovaly ohledně možné těžby břidlicových plynů velké
obavy. Myslíte, že je atak těžařů na Českou republiku zažehnán? Váš
stranický kolega Oberfalzer v obecné rozpravě zmínil riziko arbitráží
vůči naší zemi...

Předkladatel zákona tvrdil, že žádné nebezpečí z hlediska možné
těžby České republice nehrozí. Tak doufejme, že tomu tak bude.
