Musíme zavést povinnou vojenskou službu a umět se bránit. A integrovat jen
křesťany, burcuje Jiří Čunek

ROZHOVOR V České republice musíme zcela jednoznačně zavést povinnou
vojenskou službu. I to si myslí starosta Vsetína a někdejší
místopředseda vlády Jiří Čunek (KDU-ČSL), který viní Evropskou unii,
že v migraci nerozpoznala včas nebezpečí a že se na ni nepřipravila.
Možnost integrace vidí jen u křesťanských uprchlíků. U ostatních jsou
podle bývalého exministra kulturně-náboženské rozdíly příliš velké.

Jak hodnotíte současný přístup Evropské unie k uprchlické krizi?

Jsem přesvědčen, že řešíme jen následky a chyba Evropské unie byla v
tom, že nerozpoznala nebezpečí včas. Zatímco rostly obavy z vlny, která se
evidentně blížila, evropské elity z klidu nakonec vyvedla až realita. Jsem
stále přesvědčen, že Evropská unie a světové společenství mají
prostředky na to, aby vytvořily podmínky v místech, kde migranti žijí, pro
to, aby tam přestal teror a násilí. Situace se musí řešit tam, a ne v
Evropě. Kroky, které teď Evropská unie přijímá, jsou možná správné,
ale je to pozdě, stále nejsou dostatečné a neřeší základní problém v
zemích, odkud sem lidé utíkají.

A co dohoda s Tureckem a způsob přerozdělování uprchlíků?

Jsem přesvědčen, že především křesťané ze Sýrie by přijati být
mohli. Civilizační šok z přechodu do Evropy se dá zvládnout, ale
kulturně-náboženské rozdíly ne. Syrští křesťané by tedy mohli do
Evropy přicházet, navíc jich není tolik. Nejvíc ohrožení jsou totiž
křesťané v muslimských zemích a jejich přijetí by ani nenastolilo otázku
kvót.

Jaké nebezpečí představují lidé, kteří přišli s migrační vlnou loni
do Evropy bez identifikace?

To je velké riziko. Jak je vidět, Evropa si neumí poradit ani s těmi z
jiných kultur, kteří tady žijí dlouhodobě, natož s těmi, kdo
přicházejí nově a o kterých není žádná evidence. Opět pouze
opožděně hasíme požár. Nyní musí návratová politika být daleko
striktnější, lidé bez dokladů by měli být prověřeni, a pokud bude
nějaká nejasnost, měli by být vráceni.

Teroristé mívají zázemí v evropských ghettech, kde mají poměrně vhodné
podmínky pro přípravu svých činů. Jak velký problém tyto zóny ve
městech Evropy představují?

Představitelé Evropské unie svou nedůsledností a skoro bych řekl
lehkomyslností vytvořili velký problém a nyní se k němu staví jako k
něčemu nečekanému. Dosud Evropa problém neřešila, ti lidé tady žili
dlouho a ani jejich druhá generace se nesžila s většinovou populací a
vyrůstala v ghettech. Francie i Německo připustily, aby si ve svých
čtvrtích vytvořili téměř sub-stát a měli v něm vlastní režim, a teď
se vlády diví, že začaly problémy. Problém se tedy neobjevil před dvěma
třemi lety, ale vznikal po řadu let. Vnímám to podobně jako romské
problémy u nás – tím, že nebyly řešeny, stávají se většími. Stejně
tak se problémy s muslimskou kulturou v Evropě neřešily vůbec, jednotlivé
státy to nechávaly být a tvářily se, že neexistují.

Klíčový pro další migraci do Evropy je vývoj na Blízkém východě a
syrský konflikt, kde nyní bylo dohodnuto částečné příměří. Může se
podařit zastavení bojů a další migrace z oblasti?

Podařit se to může a do řešení se musí zapojit světové společenství.
Svět nemůže tolerovat vznik jakéhokoli radikálního islámského státu. Z
toho, jak byl tzv. Islámský stát ustaven, je jasné, že má jediný cíl –
rozšiřovat se. Příměří s ním proto není možné. Islámský stát
ohrožuje i muslimy a my musíme podporovat ty umírněné muslimské státy,
které proti němu bojují. Potlačení islámského radikalismu je v zájmu
celého světa.

V centru pozornosti jsou uprchlíci z Blízkého východu, kde probíhá syrský
konflikt, problémy má ale i Ukrajina, kde je přes milion lidí, kteří
přišli o své domovy a v případě zhoršení situace by se také mohli vydat
na cestu do EU. Jak velké je toto riziko?

Nevím, jaká je budoucnost Ukrajiny, a neumím odhadnout, jak se bude situace
vyvíjet. Evropa a také Česká republika se musí zaměřit hlavně na to, aby
měla vlastní populaci, rostla porodnost a podporovaly se rodiny, jinak budeme
starší a starší a budeme odkázáni na imigraci. Pokud jde o případné
uprchlíky z Ukrajiny, myslím ale, že díky svému křesťanskému charakteru
pro nás nejsou takovým nebezpečím jako ti z islámských států.

„Náš muž v NATO“, generál Petr Pavel, označil Rusko za větší
bezpečnostní hrozbu než Islámský stát a také slýcháme, že Rusko je i
nadále hrozbou pro Evropu. Je tomu tak? Berete vážně odhady, tvrdící, že
při obsazení Pobaltí by NATO nestihlo reagovat? Či spíše hrozbu „hybridní“
války proti EU spočívající v podpoře stran a politických názorů obecně
usilujících o rozpad EU a příklon jejích členských zemí k Rusku?

V tuto chvíli nebezpečí od Ruska nehrozí, Rusové v sobě mají
přesvědčení, že byli vždy velkým národem a chtějí jím být stále i
dnes. Rovnováha tady nyní je. Problém Evropy spočívá v tom, že opouští
své hodnoty a mnoho lidí je přesvědčeno, že pro bezpečnost nemusí vůbec
nic dělat a že máme spojence, který nás zachrání. Dnes už víme, že to
není pravda a že se musíme umět bránit i sami. V České republice
například zcela jednoznačně musíme zavést povinnou vojenskou službu.
Když se podíváme na Izrael, je to poloviční národ, ale získal si respekt,
i když je obklopen mnohem početnějšími muslimy. Jsem přesvědčen, že
pokud budeme schopni bránit sebe, své rodiny a vlast a vychovávat své děti
k takovému vlastenectví, nemusíme se bát.

Hrozí Evropě rozpad, když dnes sílí euroskeptické nálady a blíží se i
britské referendum?

Ještě před rokem bych řekl, že ano, ale dnes si myslím, že nebezpečí,
které hrozí z uprchlické krize, bude Evropu držet pohromadě. Dominový
efekt případného brexitu ve smyslu rozpadu Evropské unie podle mne tedy
nehrozí.

Jak by naše země dokázala hospodářsky obstát bez EU? Stala by se „kořistí
Ruska“, jak slyšíme v podstatě pokaždé, když se o rozpadu EU mluví?

Rusko, Spojené státy i každá jiná velmoc má bytostný a přirozený zájem
a tím je mít ve světě co největší vliv, podstata všech velmocí je snaha
být ještě větší. Jde jen o to, aby si Evropská unie i jednotlivé státy
toho byly vědomy, nenechaly se nikým ukolébat, aby nedošlo ke změnám
rovnováhy.

Pro letošek se objevily prognózy, že se uprchlická vlna převalí i přes
nás. Je to reálné a jsme na to připraveni?

Zatím je vidět, že uprchlíci Českou republiku obcházejí obloukem. Pokud
by Evropa nezastavila migrační proud, je jisté, že se objeví i u nás. Na
velký počet, jako jsou statisíce lidí, připraveni nejsme, ale desítky
zejména křesťanských uprchlíků by se zde daly integrovat.
