Dlouhá léta převládalo v česko-kubánských vztazích napětí, nyní se
uvolňuje

Vývoj česko-kubánských, resp. československo-kubánských vztahů (ve věku
90 let v noci na dnešek SEČ zemřel bývalý kubánský vůdce Fidel Castro):

- Diplomatické styky Československa byly s Kubou navázány v roce 1927 na
úrovni vyslanectví, velkou změnu prodělaly po nástupu komunistické vlády
na Kubě v roce 1959. Kuba začala patřit ke spojencům východního bloku,
jehož součástí bylo i Československo. Obě země pojily dobré politické i
obchodní vztahy. Bývalé Československo patřilo mezi prvních deset
hospodářských partnerů Kuby na mezinárodní úrovni a bylo na čtvrtém
místě mezi zeměmi RVHP. Do roku 1989 v československých vývozech na Kubu
převažovaly investiční celky, stroje a zařízení nebo výrobky chemického,
farmaceutického a textilního průmyslu. Dovážely se především
zemědělské výrobky a nerostné suroviny.

- Kubánský vůdce Fidel Castro byl na oficiální návštěvě Československa
v roce 1972. Jeho tehdejší cesta měla pomoci k utužení vzájemných vztahů,
které pošramotil rok 1968. Kubánský diktátor při své návštěvě mimo
jiné obdržel na Univerzitě Karlově čestnou vědeckou hodnost doktora
právních věd a také Řád bílého lva první třídy s řetězem. Castro
krátce navštívil Československo ještě dvakrát – v letech 1973 a 1986.
Opačným směrem zamířila v roce 1973 delegace vedená tehdejším
generálním tajemníkem ÚV KSČ Gustávem Husákem, tuto zemi navštívil v
roce 1984 také předseda vlády Lubomír Štrougal a o pět let později zde
byla delegace vedená generálním tajemníkem ÚV KSČ Miloušem Jakešem.

- Československo-kubánské vztahy se zhoršily krátce po listopadu 1989, po
pádu komunismu v Československu. Za „odporný a hanebný“ označil
tehdejší kubánský vůdce Fidel Castro postoj Československa, Bulharska,
Maďarska a Polska již v březnu 1990, když tyto země vyjádřily nesouhlas s
jeho komunistickým režimem.

- Česká republika patřila v posledních dekádách k výrazným kritikům
kubánského komunistického režimu, diplomacie i zástupci nevládních
organizací opakovaně upozorňovali na totalitní praktiky na ostrově. Již v
lednu 1993 tlumočil generální ředitel sekce ministerstva zahraničních
věcí Martin Povejšil chargé d'affaires Kubánské republiky Pedrovi
Garcíovi Roquemu ostrý protest proti novým represím kubánských úřadů
vůči představitelům opozice.

- Krize ve vzájemných vztazích vyústila v roce 1993 ve snížení českého
zastoupení na Kubě na úroveň chargé d'affaires. Praha se od roku 1997
snažila zastoupení opět povýšit na velvyslaneckou úroveň, což se
podařilo až letos v červenci, kdy Kuba udělila souhlas s působením nového
velvyslance ČR v zemi Vladimíra Eisenbruka. Od ledna 2000 platí mezi zeměmi
oboustranná vízová povinnost.

- Čeští diplomaté patřili k nejtvrdším kritikům režimu,
představovaného bratry Castrovými, také v Evropské unii. Výrazně
například podporovala sankce uvalené na Kubu v roce 2003 po zákrocích
tamních úřadů proti disidentům. O dva roky později ale unie přes
původně nesouhlasný postoj ČR sankce pozastavila a v roce 2008 – už se
zdrženlivým souhlasem české diplomacie – je zrušila, ovšem s tím, že
EU bude každoročně vztahy s Kubou přehodnocovat.

- Postoj ČR vyvolal ze strany kubánských úřadů řadu reakcí. Od slovních
útoků, ve kterých byla ČR například označena za „opovrženíhodného
lokaje Spojených států“ a „šplhouna Washingtonu“ (březen 2004) nebo
bylo české diplomacii vyčteno, že je lokajem „ve službách nejhorších
amerických ultrapravicových bastardů“ (červen 2006), až po
neprodloužení víza českému diplomatovi, vyhoštění či věznění
českých občanů.

- Výraznější diplomatický konflikt mezi ČR a Kubou nastal v lednu 2001,
kdy kubánské úřady zadržely poslance Ivana Pilipa a někdejšího
studentského vůdce z listopadu 1989 Jana Bubeníka, oficiálně kvůli „narušení
pobytového režimu“. Podle kubánské policie byli Češi zadrženi kvůli
setkání se zástupci kubánské opozice ve městě Ciego de Ávila. Oba
strávili ve vězení téměř čtyři týdny, propuštěni byli teprve poté,
co údajně přiznali porušení kubánských zákonů. Kvůli incidentu přijel
na Kubu jednat s Fidelem Castrem i tehdejší předseda Senátu Petr Pithart.

- Loni v říjnu odletěla na Kubu podnikatelská mise zástupců tuzemských
firem vedená náměstkem ministra zahraničních věcí Martinem Tlapou. Obě
země se shodly na rozšíření dialogu v oblastech obchodu, kultury, vědy
nebo školství. Další česká podnikatelská delegace vedená Tlapou
zamířila na Kubu letos v září a jejími členy byli představitelé
potravinářských firem, dodavatelé zařízení pro energetický sektor a
výrobci zařízení pro farmaceutický průmysl.
