„Nechci slyšet kecy, jak budou konsensuální, že budou hodní na děti a
staré lidi!“ Bohumil Pečinka udeřil na Drahoše, Horáčka a další. A
pokud prý bude vyřazen Topolánek...

ROZHOVOR Do vpádu Mirka Topolánka do boje o Pražský hrad měla prezidentská
kampaň podle komentátora Bohumila Pečinky podivný ráz. „Připomínala
nějakou okresní soutěž o nejušlechtilejšího člověka,“ prohlásil
známý publicista. Příčinu vidí v tom, že jediný politický kandidát –
současný prezident Miloš Zeman – prohlásil, že se nebude účastnit
žádných debat a nebude reagovat na to, co řeknou jeho protikandidáti. „Že
prostě jen bude vykonávat funkci prezidenta republiky a podle toho by ho měli
lidé posuzovat. A ostatní jako by nevěděli, jak této situaci přizpůsobit
volební kampaň,“ konstatoval. Ale s příchodem bývalého premiéra a
expředsedy ODS se situace naprosto změnila.

Bohumil Pečinka si myslí, že kampaň-nekampaň byla způsobena i politickou
nezkušeností osobností, které se chtěly současné hlavě státu postavit.
„Kandidáti se předháněli v tom, jak jsou skvělí, ale politický rozměr
volby z toho úplně vymizel,“ poukázal pro ParlamentníListy.cz na
dosavadní nezáživný průběh kampaně. A přiznává, že způsob, kterým
se většina kandidátů doposud prezentovala, ho hluboce neuspokojoval,
protože si říkal, jací poradci za nimi stojí. Měl obavy, zda prezidentské
volby neskončí jako na Slovensku, kdy se pan Kiska tvářil jako nadstranický
prezident a pak se obklopil poradci z jednoho zcela konkrétního levicově
liberálního tábora. „Říkal jsem si, že nás čeká stejný osud v
případě zvolení Jiřího Drahoše nebo Michala Horáčka,“ přiznal, že
to byl důvod, proč uvítal vstup Mirka Topolánka. „Protože je to vedle
Miloše Zemana další výrazný politický kandidát. Nevím, jestli uspěje
nebo ne, ale s jeho příchodem se do kampaně vracejí politická témata a
kandidáti se k nim budou muset vyjádřit,“ míní komentátor týdeníku
Reflex.

Komentátor tipoval, že Topolánek spíš založí politickou stranu

Známý publicista přiznává, že prezidentskou kandidaturou Topolánka byl
překvapen. „Tipoval jsem, že spíš založí politickou stranu, než že
půjde do prezidentské kandidatury, protože on se nikdy nesmířil s
politickým odchodem z vysoké politiky,“ řekl Pečinka. A připomněl, že
Mirek Topolánek byl z postu šéfa ODS odvolán výkonnou radou na jaře 2010
ještě před parlamentními volbami. „Neodešel po volební porážce, jak je
obvyklé, on si prostě volební prohru neprožil, neprocítil. A politici by
měli odcházet po porážce, aby pocítili katarzi. On v sobě stále víc a
víc živil pocit, že byl svými spolustraníky zrazen, že byl obětí puče,“
popsal postoj expředsedy ODS novinář. „Přitom víme, že v té době se
choval velmi impulzivně, nepředvídatelně., jeho okolí mu vůbec nerozumělo,
nebyl schopen ODS vést, řídit.“ Aféra v časopise pro homosexuály LUI,
kde Topolánek pronesl výroky, které tehdy pobouřily i občanské demokraty,
nebyla podle něj pravou příčinou jeho pádu. „Nebyla to
nejdůležitější, ale byla to poslední kapka, taková rána z milosti,
kterou Topolánek dostal,“ připomíná konec úspěšného předsedy ODS
novinář.

Proto věřil, že se Topolánek do politiky vrátí, jistě ho do toho prý
tlačilo i jeho okolí, které s ním spolupracovalo v době, kdy byl na Úřadu
vlády. „Proto jsem spíš tipoval, že přijde s novou stranou, tohle jsem
netušil,“ potvrzuje Pečinka, že byl překvapen jako mnozí politici,
novináři i veřejnost.

Víme, co od Topolánka můžeme čekat

Mirek Topolánek za svoji výhodu považuje, že udělal řadu viditelných i
skrytých chyb a byl schopen se z nich poučit. A ujistil, že žádnou chybu
neudělá dvakrát. Ale bude toho člověk jeho naturelu, impulsivní, s
jadrným slovníkem, nabitý energií a emocemi, schopný, byť říká, že
dnes už je vyrovnaný a vyklidněný? Komentátor Pečinka zdůrazňuje, že u
Topolánka víme, co můžeme čekat. „Od jiných, kromě Miloše Zemana,
vůbec nevíme, co můžeme očekávat. Mohou být horší než Topolánek.“
Argumentuje tím, že třeba u lékaře Marka Hilšera nenašel, kromě jeho
superega, které chce na sebe upozornit, jediný důvod, proč chce kandidovat
na prezidenta. „Možná chce na. sebe upozornit ženský zdravotnický
personál v nemocnici, to je možné, ale jak chce řešit ústavně právní
otázky, jak se sestavuje vláda, jak se chová prezident k premiérovi, jsem se
od něj ani od dalších kandidátů nedozvěděl,“. kritizuje publicista, že
ani o ostatních uchazečích o nejvyšší ústavní funkci jsme se nic
nedozvěděli, i když podle něj měli dost času, aby své postoje osvětlili.
„Nesnažili se víc prezentovat, všichni zvolili taktiku prousmívat se na
Pražský hrad. Hlavně nic kontroverzního neříci, abych nikoho nenaštval,
abych se dostal do druhého kola a pak všechny sjednotil proti Zemanovi. To je
jejich taktika, která se mi vůbec nelíbí,“ říká pro ParlamentníListy.cz
Pečinka. Takhle bude většina voličů postavena do role, že bude muset dát
kandidátům bianco šek. On sám by chtěl od pana Drahoše, Hilšera,
Horáčka i ostatních slyšet, jak by postupovali, kdyby byli v kůži Miloše
Zemana, po výhře Andreje Babiše ve sněmovních volbách. „Nechci slyšet
kecy, jak budou konsensuální, jak budou sjednocovat společnost, že budou
hodní na děti a staré lidi. Chci slyšet, jak by se chovali v krizové
situaci, jak by nakládali s ústavou, jak by jednali, kdyby neměli na
některé věci stejný názor s premiérem. Prostě měli by vzít konkrétní
kauzu Miloše Zemana a říci, jak by to řešili oni sami,“ požaduje
komentátor Reflexu.

Kdyby došlo k vyřazení kandidátů, byl by to obrovský zásah do volební
kampaně

Jednoznačný názor má Pečinka na kauzu, která vznikla kvůli tomu, že se
někteří zákonodárci podepsali více kandidátům. Pochybnosti vyvolal
článek MF Dnes, deníku ovládaného šéfem hnutí ANO Andrejem Babišem,
který kvůli tomu zpochybnil kandidaturu Topolánka. A někteří ústavní
právníci, například bývalá soudkyně Ústavního soudu Eliška Wagnerová
nebo profesor Václav Pavlíček, také tvrdili, že to je v rozporu se zákonem.
Jenže Ministerstvo vnitra již před časem prohlásilo, že takovou praxi
zákon umožňuje. Na podporu tohoto názoru vystoupil i ústavní právník a
vysokoškolský pedagog Jan Kudrna. „Jedna věc je jasná. Ministerstvo vnitra
jako ústřední orgán státní správy, který organizuje volby, v
dostatečně dlouhé době předem stanovilo pravidla, podle kterých se
kandidát může přihlásit do souboje o prezidentský úřad. A ta Topolánek
splnil,“ prohlásil rezolutně Pečinka. Pokud měli podle něj někteří
odborníci názor, že ta pravidla jsou špatná, že jsou dokonce v rozporu se
zákonem, protože jsou přesvědčení, že jeden poslanec či jeden senátor
může podpořit jen jednoho kandidáta, měli to říci předem, než.
skončila lhůta pro odevzdání podpisů. „Kdyby teď začalo vyřazování
kandidátů, například Pavla Fischera a Mirka Topolánka, znamenalo by to
takový zásah do volební kampaně a voleb jako takových, že si troufám
tvrdit, že volby by byly neregulérní,“ je přesvědčen uznávaný
komentátor.

Kdyby jeden zákonodárce mohl podpořit jen jednu kandidaturu, stalo by se to
předmětem taktizování

Pokud by platilo pravidlo, že jeden zákonodárce může nominovat jen jednoho
prezidentského kandidáta, mohlo by dojít v budoucnu ke kuriózním situacím.
Pečinka na příkladu senátora Jaroslava Kubery, který asi před půl rokem
oznámil, že má dvacet podpisů svých senátních kolegů, ale na poslední
chvíli se rozhodl, že do prezidentské volby nepůjde, ilustroval, že by
podle tohoto pravidla někteří „falešní“ kandidáti, kteří se ve
skutečnosti nechtějí přímé volby zúčastnit, mohli blokovat v Senátu
třeba polovinu hlasů. „Stalo by se to předmětem velkých přetahování a
taktizování,“ varuje novinář. Někdo by prý mohl i úmyslně dát podpis
několika kandidátům, aby je vyřadil z boje o Hrad.

Ale Pečinka poukazuje i na další problém zákona. „Nikdo se nepozastavuje
nad tím, že bývalý poslanec Věcí veřejných Otto Chaloupka měl nějaké
podpisy od končících poslanců. Ale kdo měl podpisy poslanců, kteří byli
v minulém volebním období v Poslanecké sněmovně, musel podpisy na
Ministerstvo vnitra odevzdat do 25. října, na rozdíl od těch, kteří
získali podpisy občanů, nově zvolených poslanců nebo senátorů, pro ně
platil termín 7. listopadu,“ upozornil Pečinka. Bývalý poslanec Chaloupka
dodal podpisy později než 25. října, takže nebyl zaregistrován. „Souběh
staré a nové Sněmovny je třeba také projasnit v zákoně. Neví se, co
platí a neplatí, když jsou dva termíny na odevzdání kandidatury,“
kritizuje komentátor nedokonalý zákon, který vyvolává takové pochybnosti.
