ČT litovala Jiřího Bradyho. A pak diváky dorazila šokujícím zjištěním
z naší historie

Reportéři ČT se ve svém nejnovějším vydání zaměřili na oslavu
státního svátku. Poukázali na to, že stejně jako loňské výročí 17.
listopadu se i letošní oslavy vzniku Československa nesly v duchu rozdělení
společnosti, aby vzápětí mapovali, zda otcem prvního československého
prezidenta Tomáše Garrigua Masaryka nebyl císař František Josef I.

Reportérka Tereza Strnadová nejprve připomíná, že letošní oslavy
výročí vzniku samostatného československého státu provázely protesty –
podobně jako v roce 1988, kdy tehdy vládnoucí komunistická strana po
dlouhých letech povolila jeho oslavu.

Tváří protestů se letos stal „nenápadný osmaosmdesátiletý muž, který
přežil osvětimský lágr“, Jiří Brady. Reportérka připomíná, že
Brady měl z rukou prezidenta Zemana převzít státní vyznamenání, ale
nakonec k tomu nedošlo. Hrad prý vzal úmysl ocenit Bradyho zpátky –
údajně kvůli tomu, že se Bradyho synovec a ministr kultury Daniel Herman
sešel s tibetským duchovním vůdcem dalajlámou. Toto tvrzení však hradní
osazenstvo odmítá.

„Jestli chtějí lhát, tak můžou, jak chtějí,“ uvedl k tomu Jiří
Brady s tím, že on i jeho manželka se zástupci Hradu mluvili, a tak není
pochyb o tom, že vyznamenání měl tento přeživší holocaustu dostat.

Strnadová prostřihem následně poukazuje také na prohlášení čtyř
našich nejvyšších ústavních činitelů, kteří se distancovali od
schůzky ministra Hermana s dalajlámou. Reportérka ukazuje i na to, že Čína
vzkázala, že čeká, že nezůstane jen u slov a vidět budou i reálné kroky.
Jaké konkrétní kroky Čína očekává, se dle Strnadové ukázalo vzápětí,
když Čína projevila zájem o zakázku na rozšíření jaderné elektrárny
Dukovany – bez výběrového řízení.

Strnadová uvádí, že na signatáře „podlézavé diplomatické nóty
Číně“, a to zejména na prezidenta Zemana, se snesla vlna kritiky napříč
celou společností. Pohoršení dávali najevo politici, umělci, akademici i
někteří představitelé církve. Mnoho z nich odmítlo přijít na ceremonii
na Hradě. Kdo na ni naopak zamířil, byli komunisté či režisér a zastánce
prezidenta Zemana Jiří Svoboda. Dění posledních dní ho utvrdilo v názoru,
že na prezidenta Zemana někdo cíleně útočí.

Na závěr reportérka poukazuje na to, že Brady si z Česka do Kanady veze
řadu jiných vyznamenání. „Dostal tolik jiných cen, že se mu snad ani
nevejdou do kufru,“ podotkl i dramaturg a moderátor pořadu Marek Wollner.

Pořad ke zhlédnutí ZDE

S výročím vzniku československého státu se pojila i druhá reportáž,
kterou Reportéři ČT ve svém nejnovějším díle odvysílali. V centru
pozornosti v ní stál první československý prezident Tomáš Garrigue
Masaryk.

„V poslední době i seriózní historici připouštějí možnost, že první
československý prezident nebyl ve skutečnosti synem panského kočího Josefa
Masaryka. Jedna z domněnek, které například věřil i bývalý velvyslanec
ve Vídni Jiří Gruša, tvrdí, že jím mohl být rakouský císař Franz
Josef,“ objasnil Wollner, podle něhož je to šokující hypotéza, která
spíš působí jako cimrmanovský žert. Její zastánci však prý mají pro
svou domněnku řadu argumentů.

Reportéři ČT se do celé věci snažili vnést světlo, když na základě
vědecké metody zkoumání DNA porovnali DNA jednoho z žijících potomků
rodiny Masaryků se vzorky DNA z šatů, které nosil Tomáš Garrigue Masaryk.
Takto měli zjistit, zda první československý prezident byl synem kočího
Masaryka. Závěr však nesdělili, výsledky zkoumání prý budou za tři
měsíce. Pokud by se stopy DNA neshodovaly, reportéři slibují, že si
posvítí na Habsburky.
