Přímá volba byl omyl, zrušme ji, vyzývá novinář. Zeman prý ukázal, že
lidé vybírat nedovedou

Právník Tomáš Němeček se na webu Hospodářských novin vyjádřil k
českým prezidentským volbám. Podle něj je Miloš Zeman dostatečným
důvodem ke zrušení přímé volby a opětovnému návratu k volbě
parlamentní, která má v České republice již stoletou tradici. Zeman totiž
ukázal, že dát moc do rukou lidu byl omyl.

Hned první věc, kterou Němeček zmiňuje, je Zemanovo rozhodnutí pozvat do
Lán čínského prezidenta Si Ťin-pchinga. „Je to pocta vyhrazená
nejbližším spojencům a pro Miloše Zemana bude znamenat jeho vrchol
letošního roku,“ píše Němeček a vysvětluje, že z této situace plynou
hned dvě negativa. První je uvědomění si, kolik toho vlastně Zeman již
napáchal a jak dlouho bude trvat odstraňování škod. Druhé pak fakt, že v
tom může pokračovat až do roku 2023.

A právě zde na scénu vstupuje přímá volba prezidenta, na které si Zeman
zakládá a využívá daného systému na maximum. Němeček se však rozhodl
vyvrátit všechny námitky těch, pro které je přímá volba tím správným
řešením. Rovnou tedy zmínil skutečnost, že mnozí protestovali již před
jejím samotným zavedením.

„Možné je všechno, ale samotný institut přímé volby vytváří pobídku
k tomu, aby prezident-kvazimonarcha u svých volitelů trvale udržoval hladinku
zájmu,“ píše Němeček a dodává, že právě proto jezdí Zeman po
krajích, kde se baví s voliči „o lidových tématech, která mají rádi
čtenáři laciných novin (Kajínek, trest smrti, dnešní nevzdělaná
mládež by se měla řezat apod.)“. Kdyby jej volili politici, šířil by
dobré jméno země v zahraničí a snažil by se chovat střídmě v souladu s
parlamentní většinou. Ti mu však jsou ukradení, což je podle Němečka
zcela logické.

Celý text zde

Český prezident zároveň nemá moc pravomocí a spíš jen dohlíží na
dodržování pravidel. Jako takový by neměl být volen přímo, ale právě
spíš dosazen vládou. „Ale česká ústava i masarykovsko-havlovská tradice
předpokládají, že prezident je strážcem pravidel.“

Zmiňuje i Slovensko, kde je premiérem Robert Fico, Slováci si však v
přímé volbě zvolili Andreje Kisku. „Kiska vzešel z unikátní konstelace,
kdy slovenská pravice byla rozdrobená a kdy premiér Robert Fico nenašel ve
své straně lepšího kandidáta než sebe. ,“ míní Němeček a dodává,
že Kiska nebyl tradičním politikem, měl však dost vlastních peněz na
kampaň a na rozdíl od Andreje Babiše u něj nehrozí střet zájmů. „Bude-li
prezident volen parlamentem, paradoxně to zvyšuje šanci na zvolení českého
Kisky, protože to rozšiřuje okruh kandidátů na 10 milionů,“ uvažuje
Němeček.

Své zamyšlení uzavírá jednoduchým konstatováním: „Hlavu státu by měl
v roce 100. výročí republiky raději opět volit parlament.“
