Odhalení: Rusko boduje, lidé mu věří. EU nedokáže držet krok

Think-tank Evropské hodnoty ve svém nejnovějším přehledu „kremelské
informační války“ shrnuje aktuální situaci ve východní Evropě. Dá se
prý říci, že v uvedeném prostoru ruská propaganda posiluje. A Evropská
unie s ní nedokáže držet krok.

Think-tank ve svém přehledu zmiňuje Gruzii, v jejímž informačním prostoru
prý začíná být kremelská přítomnost více sofistikovaná. Vedle médií,
jakožto hlavního nástroje ruské propagandy, začíná být aktivní i řada
neziskových organizací a duchovenstvo. Svědčí o tom prý průzkumy
veřejného mínění, v nichž roste počet lidí, kteří si myslí, že EU
ohrožuje tradiční gruzínské hodnoty.

Na Ukrajině se s ruskou dezinformační kampaní snaží „bojovat“,
nicméně některá ukrajinská média prý používají podobné praktiky jako
ta pod kontrolou Kremlu. Odpověď Ukrajiny na ruskou dezinformační kampaň je
tak dle Evropských hodnot rozpačitá.

Podobně rozpačitě si počíná dle think-tanku i Evropská unie, která se
prý nechce zapojit do ruské informační války, a proto založila malou
pracovní skupinu, která ale disponuje omezenými kapacitami, rozpočtem i
mandátem. „Stratcom se komunikačně zaměřil především na svůj
twitterový účet s 5872 uživateli, kteří jej sledují, to se však zdaleka
nemůže vyrovnat kremelským médiím, a to i s ohledem na nízkou popularitu
Twitteru u ruskojazyčného obyvatelstva,“ míní Evropské hodnoty.

Na západním Balkáně, podobně jako v Gruzii, posiluje kremelská propaganda.
Rusko však prý zde navíc soustřeďuje svou pozornost i na finance a aktivně
kritizuje sbližování těchto zemí se Západem. Průzkumy veřejného
mínění dle think-tanku dokládají, že je ve své snaze úspěšné.

Evropské hodnoty jedním dechem dodávají, že EU je stále pro země
západního Balkánu atraktivní. Tomu prý nasvědčuje i to, že země
vyhověly požadavkům EU ve věci vydání podezřelých z válečných
zločinů jugoslávských válek tribunálu v Haagu nebo že do značné míry
nastoupily na cestu reforem a stíhání korupce, což je podmínkou pro
zahájení přístupových rozhovorů k Evropské unii.

Plné znění přehledu:

Kremelská kampaň ve východní Evropě

GRUZIE: Kremelská přítomnost v gruzínském informačním prostoru začíná
být více sofistikovaná. Média sice zůstávají jejím hlavním nástrojem,
linii Kremlu a protiunijní nálady však propaguje i řada NGOs a duchovenstvo.
Podle průzkumu roste počet lidí, kteří si myslí, že EU ohrožuje
tradiční gruzínské hodnoty. Klasickým příběhem ruských médií je „200
let společné historie, geografická blízkost a převážné ortodoxní
vyznání,“ což je prezentováno jako argumenty, proč musí Gruzie zůstat
na straně Ruské federace.

UKRAJINA: Odpověď Ukrajiny i Evropské unie na ruskou dezinformační kampaň
je rozpačitá. I když na Ukrajině vznikly některé úspěšné projekty jako
je Stopfake.org, některá ukrajinská média však používají podobné
praktiky jako ta pod kontrolou Kremlu. EU se nechce zapojit do ruské
informační války, a proto založila malou pracovní skupinu, která má však
pouze omezené kapacity, rozpočet i mandát. I když EU přijala ambiciózní
akční plán pro strategickou komunikaci, prozatím hlavní myšlenka týmu
propojit podobně smýšlející skupiny má jen omezený dopad. Stratcom se
komunikačně zaměřil především na svůj twitterový účet s 5 872
uživateli, kteří jej sledují, to se však zdaleka nemůže vyrovnat
kremelským médiím, a to i s ohledem na nízkou popularitu Twitteru u
ruskojazyčného obyvatelstva.

ZÁPADNÍ BALKÁN: Západní Balkán měl odjakživa řadu problémů, a proto
se nelze divit obávám o jeho destabilizaci. Hlas Ameriky nedávno informoval o
tom, že kremelská propaganda, dezinformace, NGOs a kulturní organizace
posílily svou zdejší pozici. Rusko zde soustředí svou pozornost i finance a
aktivně kritizuje sbližování těchto zemí se Západem. Ruský ministr
Lavrov využívá akcí NATO na Balkáně v průběhu 90. let, aby rozdělil
zdejší obyvatele v otázce ohledně členství v NATO. Evidentně se mu to
daří. Podle nedávného průzkumu IRI si 50 % Srbů myslí, že se země
vydává špatnou cestou, a pouze 46 % uvedlo, že podporují členství země v
EU.

Článek uvádí, že Sputnik News nedávno tvrdil, že Srbové věří Putinovi
více než svým vlastním lídrům a nejraději by vstoupili do ekonomické
unie s Ruskem. Russia Today tvrdila, že se západní státy snaží udělat
vše proto, aby zabránily referendu o vstupu do NATO v Černé Hoře.

Přes problémy, kterým EU čelí, je však stále pro země západního
Balkánu atraktivní. Tomu nasvědčuje i to, že země vyhověly požadavkům
EU ve věci vydání podezřelých z válečných zločinů jugoslávských
válek tribunálu v Haagu nebo že do značné míry nastoupily na cestu reforem
a stíhání korupce, což je podmínkou pro zahájení přístupových
rozhovorů ke Společenství.
