Děkan Kuklík zkritizoval z ČT prezidenta Zemana. Není správné rozdělovat
českou společnost a strašit ji migrací, myslí si

Děkan Právnické fakulty Univerzity Karlovy Jan Kuklík se v pátečním
Interview vyjádřil k debatě o znovuzavedení paragrafu prezidenta republiky.
Zmínil i zákon, jenž by měl do českého právního řádu znovu zavést
paragraf o hanobení prezidenta republiky. Prý zpočátku nechtěl věřit tomu,
že je něco takového myšleno vážně. Posléze zkritizoval Zemana, Andreje
Babiše a nakonec přidal pár slov k prezidentským volbám v USA.

Podle pana děkana bychom si měli připomínat jak 17. listopad 1939, tak 17.
listopad 1989. První proto, že se odehrál za druhé světové války a
uznání tohoto dne za Mezinárodní den studentstva prosadili i lidé, kteří
se zbraní v ruce bojovali za svobodu Československa. 17. listopad 1989 bychom
si pak měli připomínat, protože jde o počátek naší moderní demokracie.

Důrazně varoval před úkrokem od demokracie, ke které by došlo, pokud by
byl skutečně unovu zaveden paragraf o hanobení prezidenta. Když Kuklík
slyšel o návrhu poprvé, nechtěl věřit, že je míněn vážně.

„Já jsem si tedy původně nemyslel, že to je věc, která by byla myšlena
vážně. Myslel jsem si, že jde o návrh malé skupiny opozičních poslanců,
a byl jsem nemile překvapen, když jsem viděl, kdo všechno se pod návrh
podepsal,“ kroutil hlavou Kuklík. Tento návrh nás prý vrací někam do
časů Rakouska-Uherska. Ještě to prohloubí rozpor v již rozdělené
společnosti, protože sám prezident rozděluje společnost. „To si nebudeme
nalhávat,“ řekl jasně Kuklík. Stačí se podívat, jak se Miloš Zeman
vyjadřuje např. směrem k akademické obci.

Hlava státu je dnes přímo volená politická persona a jako politická
persona musí být schopna snést kritiku. Jestliže se některým poslancům
nelíbí kritika prezidenta, měli by si vzpomenout např. na to, co se dělo v
loňském roce 17. listopadu, kdy vedle sebe na pódiu stáli prezident Zeman a
radikál Konvička. Samozřejmě nelze tvrdit, že uprchlická krize neexistuje,
a musíme s ní pracovat, ale rozhodně pro Česko nejde o něco
nezvladatelného. „Evropa má problémy s migrací, ale myslím si, že není
správné strašit českou společnost tím, co jí vlastně nehrozí, anebo
možná potenciálně hrozí, ale v rozměrech, které můžeme zvládnout.

„Já jsem sám zastáncem tradičních politických stran. My tu dnes vidíme
krizi tradičních stran a Andrej Babiš toho velmi umně využil. To
nabádání, aby se jednalo hospodárně, na tom něco samozřejmě je, ale na
druhé straně si myslím, že se principy demokracie rozcházejí s principy
firemního řízení,“ podotkl Kuklík. Babišovi hraje do karet i nepříliš
valná politická kultura ostatních stran. „Na tom by nebylo nic až tak
divného, kdyby se hnutí ANO chovalo více jako klasická politická strana,“
pokračoval host. Otázkou je, jak promění hnutí ANO stále významnější
angažmá ve vládě a na krajích.

V souvislosti s americkými volbami upozornil ještě na jeden problém
politiků, kteří občas slibují nesplnitelné. Pokud chtěl Donald Trump
vyhrát volby v USA, musel jít netradiční cestou. Už teď se navíc ukazuje,
že mírní svou rétoriku a nesplní všechno, co v předvolební kampani
sliboval. To je politická realita, na kterou narazí každý volený
představitel země. Ale řada voličů, kteří poněkud populistické sliby
vzali vážně, může být frustrována ještě více než před zvolením
Donalda Trumpa.

V závěru konstatoval, že je optimista, a vyzval lidi, aby v Česku chodili k
volbám. „Já jsem optimista. Ty volby budou důležité, ale já považuji za
nejdůležitější jít k volbám a volit, případně i kandidovat, a ne jenom
na ty volby nadávat,“ ukončil své vystoupení v ČT.
