A teď vážně: Do čeho k nám Číňani dají peníze

Asi třetina z 95 miliard korun, které mají letos Číňané investovat v
Česku, má přitéct do bankovní skupiny J&T Finance Group. Jinak není zcela
jasné, co si Číňané za další miliardy pořídí. Píší o tom dnešní
Hospodářské noviny.

Podle nich půjde především o finanční investice bez dopadu na navýšení
výroby v zemi. List připomíná, že investiční skupina CEFC, která v
Česku zastupuje zájmy čínské komunistické strany, dosud utratila jednotky
miliard korun. Například za ztrátový fotbalový klub Slavia Praha, za
mediální skupiny Médea Group a Empresa Media nebo za lukrativní nemovitosti
v centru Prahy.

Nyní se očekává, že CEFC a další firmy budou utrácet v bankovnictví,
energetice a těžkém průmyslu. Přibližně třetina ze slibovaných 95
miliard by měla přitéct do bankovní skupiny J&T Finance Group (vlastník J&T
Banky či Poštové banky), kde Číňané plánují získat polovinu. Nyní v
ní drží deset procent.

Čínské investice zatím nová pracovní místa nepřinášejí

Další desítky miliard by mohly jít do akvizice české pobočky GE Money
Bank, která je na prodej a o niž Číňané usilují společně s J&T. Stačí
ještě připočítat jednotky miliard za rozjednané dohody s kopřivnickou
Tatrou či strojírnami Žďas – a suma 95 miliard je téměř vyčerpaná.

Podle společnosti Bisnode je čínský kapitál přítomen ve 2100 českých
firmách, čínské peníze ale tvoří jen necelé půlprocento celkových
zahraničních investic v Česku. Číňané zatím neinvestují do
rozšíření průmyslové výroby, které by zajišťovalo nová pracovní
místa a rozvoj regionálních ekonomik země.

Za poslední roky Čína v Česku postavila dva malé výrobní závody. Jedním
je továrna výrobce LCD televizorů Changhong Europe Electric u Nymburka, do
které Čína investovala miliardu korun. Druhou investicí byla v roce 2008
výrobna masových konzerv na Teplicku vybudovaná společností Shanghai Maling.
Dnes je však firma v úpadku.

Čeští investoři v Číně spíše tápou

Co se týče českých investic, tuzemské firmy na čínském trhu prý stále
tápou. Kromě Petra Kellnera s Jiřím Šmejcem, kterým se až sedm let po
vstupu na čínský trh s úvěrovou firmou Home Credit podařilo rozjet
slušný byznys, byla úspěšná pouze Škoda Auto. Ta ostatně plánuje v
Číně v příštích pěti letech investovat 60 miliard korun.

Ostatní spíše prodělali. Například firma Precheza z koncernu Agrofert
ministra financí Andreje Babiše prodělala v roce 2008 v továrně na výrobu
titanové běloby stamiliony. Svůj byznys v Číně loni po 11 letech ukončila
i společnost Koh-i-noor kvůli zdražení pracovní síly.
