Merkelová může vyvolat další uprchlickou vlnu. Noviny odsuzují dohodu s
Tureckem

Šéfredaktor MF Dnes Jaroslav Plesl a spolupracovník Lidových novin,
matematik Vladimír Meier se vyjádřili k migrační krizi a jejímu možnému
řešení. „Dveře od Evropy drží Turci,“ poznamenal Plesl.

„Evropa migrantům nejprve otevřela náruč, ale teď jich chce přijmout jen
72 tisíc. Zařídit to má turecký šerif, pro nějž jsou svoboda a
demokracie už jen prázdné fráze," podotýká šéfredaktor MF Dnes.
Připomněl slova tureckého prezidenta Erdogana z minulého týdne, který ve
svém projevu k padesátce představitelů místních samospráv v Ankaře uvedl,
že slova jako demokracie, svoboda a vláda práva jsou fráze, které už v
zemi nemají vůbec žádnou hodnotu.

„Erdogan své zcela prokazatelně nedemokratické činy zdůvodňuje bojem
proti terorismu a jeho cílem jsou samozřejmě Kurdové. Od konce loňského
roku jeho režim ještě zesílil boj proti kurdským skupinám a výsledkem
těchto operací jsou stovky zabitých Kurdů a více než 350 tisíc lidí bez
domova," píše Plesl a připadá mu v této souvislosti paradoxní, že ve
stejném týdnu, kdy Erdogan zmínil porušování lidských práv ve své zemi,
německá kancléřka Angela Merkelová dovedla do konečné fáze evropskou
dohodu s Tureckem o řešení migrační krize.

Podle dohody má Turecko přijímat zpět všechny migranty, kteří odcestují
ze země přes moře na řecké ostrovy. Evropská unie si za každého
vráceného Syřana má vzít jednoho „zlegalizovaného syrského uprchlíka".
Stropem má být 72 tisíc běženců.

„Ještě zbývá dodat, že celou operaci bude financovat Evropská unie a
Turecku pošle navíc celkem šest miliard eur do roku 2018," připomněl Plesl.
A neopomněl ani bezvízový styk, který by Unie měla od června s Tureckem
zavést.

„Na tom, jak bude dohoda s Tureckem fungovat v praxi, závisí nejen další
osud Evropské unie, ale hlavně politická budoucnost Angely Merkelové. Pokud
její vymodlené řešení zkrachuje, bude muset Evropa hledat řešení nové.
Tentokrát už ovšem bez Turecka a bez německé kancléřky, která tak dlouho
tvrdila, že se musí Evropa uprchlíkům otevřít, až za ni hranice Evropy
zavírá neevropský autoritativní stát," uzavřel Plesl.

Podmínky, které byly na summitu schváleny, obdobně shrnul i Vladimír Meier.

„Když se podíváme na těchto sedm bodů, mělo by hned být nápadné, že
Turecku z této dohody plyne jediná faktická povinnost, a sice nebránit
evropským lodím, aby vozily uprchlíky zpátky do Turecka. Všechno ostatní
musí zařídit a zaplatit EU," podotýká a ptá se, proč se raději Turecko
nezavázalo k tomu, že zabrání ilegální migraci ze svých břehů do Řecka.

„Při takovém řešení by ale přišli o peníze migrantů jak pašeráci a
převaděči, tak i policisté a jiní úředníci jimi podplacení. Když
totiž policie migrantům nezabrání odplout, mají pašeráci na svou odměnu
nárok, migrantům peníze nevrátí, ať už se do Evropy dostanou, nebo ne.
Když naopak turečtí policisté zabrání člunům vyplout, musejí to
pašeráci za stejné peníze zkoušet znovu, než se to povede. Z převádění
migrantů se ovšem už stal tak výnosný byznys, že o něj Turecko zřejmě
nechce přijít," konstatoval také Meier.

Závěrem se také věnoval onomu slíbenému bezvízovému styku. „Jestliže
Turecko splní všechny podmínky a EU s ním zavede bezvízový styk, může
dojít k tomu, že řada Turků nebo lidí s tureckým pasem, pravým či
falešným, se vydá do Evropy. Kurdská menšina se v Turecku cítí
utlačovaná, řada Kurdů má šanci dostat v Evropě azyl, lze tedy očekávat,
že se o to pokusí. To může vyvolat uprchlickou vlnu stejných rozměrů,
jako je ta současná," dodal s tím, že uzavřená dohoda je dohodou německé
kancléřky Angely Merkelové.

„Angela Merkelová se před časem nechala slyšet, že Německo, které
přestane přijímat uprchlíky, není její země a Evropa, která zavře své
hranice, není její Evropa. Bohužel si to ještě neuvědomuje, ale má pravdu:
ani Německo, ani Evropa nejsou její," uzavřel Meier.
