Revoluce sunnitských muslimů, kterou nevidíme. Tak nám o ní obeznámený
velvyslanec Kmoníček napsal

Velvyslanec v USA Hynek Kmoníček se rozepsal ve svém komentáři pro MF Dnes
o sunnitské revoluci, jež podle jeho slov začala. „Pro nás, lidi ze
Západu, je skoro neviditelná. Přichází krůček po krůčku,“ uvedl.

„Až budeme po letech hodnotit rok 2017 na Blízkém východě, zůstanou nám
v historických knihách asi jenom dvě věci. Fotografie Donalda Trumpa na jeho
první zahraniční cestě, jak tancuje se šavlí a pouštními šejky dabku v
Saúdské Arábii. Druhá historická poznámka bude o dalším nárůstu sporů
mezi Araby a Íránem. Obojí přitom spojuje jev dlouhodobý, který se ovšem
v Evropě snažíme ignorovat. Sto let po revoluci bolševické a třicet osm
let po revoluci šíitské začala také revoluce sunnitská,“ řekl úvodem
Kmoníček.

Podle jeho slov přichází pomalu a je jakoby vynucena nástupem Íránu,
jemuž se daří relativně nerušeně organizovat a vyvážet šíity po celé
oblasti. „Výsledkem je pocit ohrožení a dokonce i jakéhosi postupného
obkličování sunnitských zemí rostoucími arabskými šíitskými enklávami.
Chapadla perské chobotnice rozšířila dokonalou paniku ve vládnoucích
kruzích sunnitských držav. Najednou se sunnité sami cítí jako Izraelci –
s nepřáteli všude okolo a tak trochu i doma,“ dodává Kmoníček.

Sunnitská revoluce je podle něj několikaletým procesem, kdy kolébkou mělo
být tolik vzývané a současně zatracované arabské jaro, jež však nebylo
víc než chaotickou předmluvou.

„Hnacím motorem změn se nestala údajně po demokracii toužící ‚arabská
ulice‘ či ‚mládí‘ žijící na sociálních sítích. Kořeny Íránem
vyprovokované revoluce nenese ani jakási probouzející se občanská
společnost. Sunnitská revoluce nakonec přišla shora, v principu ne nepodobna
oné bolševické,“ sdělil Kmoníček, že hlavními aktéry sunnitské
revoluce jsou Muhammad a Muhammad ze Spojených arabských emirátů a ze
Saúdské Arábie.

„V normálních státech žijí převážně jeho občané, kteří pracují a
daňovými odvody si platí služby svého státu. Ve státech dua Muhammadů
pracují hlavně cizinci, kteří se ani nemohou stát občanem. Občan je
privilegovanou menšinou svého vlastního státu, spíše jakýsi akcionář
společnosti s ručením omezeným zvané stát,“ zmínil Kmoníček.

Zdůraznil, že i proto je třeba zaručit růst HDP takového státu a tím i
stále více peněz k rozdělování a dovážet tak stále více pracovní
síly. A je nutné také podporovat současný nárůst domácí populace
občanů. „Zatímco v Česku je průměrnému obyvateli skoro 42 let, v
Saúdské Arábii už je to dnes pouze 30 roků,“ řekl Kmoníček s tím, že
tato spirála byla léta finančně udržována ropnými příjmy, které ale
jednoho dne skončí.

„Oba státy tedy hodlají ukončit svoji závislost na ropě, modernizovat
ekonomiku a tím změnit i svoji vlastní společenskou strukturu. Pokud vám to
začíná připomínat konec pozdního středověku a nástup raného
kapitalismu s jeho ekonomikou vynucenými občanskými svobodami, není to
náhodné,“ dodal Kmoníček se slovy, že jen to zaručí záchranu monarchie
a umožní nutné změny společenského systému..

„Arabským světem obchází strašidlo, strašidlo Íránu a jeho šíitské
teokratické koncepce státu, která oproti všem předpokladům od roku 1979
spíše uspěla. A vyděsilo nám to arabské sunnity natolik, až to z
některých princů v oblasti udělalo možná nedobrovolné, ale osvícenecké
revolucionáře,“ uzavřel.
