Prý budeme platit za prázdná CD, DVD, paměťové karty. Senátor razantně
proti spolku OSA

ROZHOVOR "Jak jsem již dříve uvedl v souvislosti s avizovaným navýšením
poplatků za produkci hudebních děl - neupírám autorům to, na co mají
nárok. Ale zdražování není přijatelné ve chvíli, kdy OSA a další
organizace z vybraných peněž samy „spotřebují“ zcela neprůhledným
způsobem stamilionové částky. Návrhy na navýšení sazeb jsou opravdu
extrémní a předpokládám, že pokud by k tomuto kroku došlo, tyto
prostředky by skončily nikoliv u autorů, ale neznámo kdem," řekl
ParlamentnímListům.cz senátor Ivo Valenta na adresu koletivních správců
autorských práv.

Svaz měst a obcí České republiky včera vydal tiskovou zprávu ohledně
autorských poplatků. Proti některým poslaneckým pozměňovacím návrhům
se striktně vymezil. Četl jste tuto zprávu a souhlasíte?

Ano, toto tiskové prohlášení jsem zaregistroval a plně se s ním
ztotožňuji. Nechápu, co vede některé kolegy z Poslanecké sněmovny k tomu,
aby nahrávali současným snahám kolektivních správců o to vytahat z kapes
veřejnosti, případně z veřejných rozpočtů více peněz, se kterými by
si tito správci mohli nadále nakládat, jak chtějí. Mám z toho pocit, že
vliv OSA a dalších organizací je velmi silný i na poslance. Jak jsem již
dříve uvedl v souvislosti s avizovaným navýšením poplatků za produkci
hudebních děl - neupírám autorům to, na co mají nárok. Ale zdražování
není přijatelné ve chvíli, kdy OSA a další organizace z vybraných peněž
samy „spotřebují“ zcela neprůhledným způsobem stamilionové částky.
Návrhy na navýšení sazeb jsou opravdu extrémní a předpokládám, že
pokud by k tomuto kroku došlo, tyto prostředky by skončily nikoliv u autorů,
ale neznámo kde.

Podle některých pozměňovacích návrhů by se měly vybírat poplatky i za
kopírování ve veřejných budovách. Co si o tomto návrhu myslíte vy?

Připadá mi to zcela absurdní stejně jako systém vybírání poplatků za
kopírovací přístroje jako takový. Nesmyslné jsou přece i poplatky za
prázdné nosiče – DVD nebo paměťové karty, případně návrh na
vybírání poplatků z nových mobilních telefonů. Není navíc nijak
zmapováno, v jaké míře jsou kopírky a paměťová zařízení využívány
přímo ke kopírování a šíření autorských děl. Každý přece víme,
jak často kopírujeme vlastní texty a dokumenty a jak často (případně zda
vůbec) množíme například knihy. A i kdybychom připustili, že se poplatky
mají hradit v komerčních zařízeních, kde je kopírování autorských děl
běžné, pak ve veřejných budovách, na úřadech, kde se kopírují zcela
jiné texty než autorská díla, poplatky postrádají smysl úplně. Za tímto
návrhem zkrátka nevidím nic jiného, než snahu kolektivních správců
sáhnout si na další peníze, na které nemají nárok.

Do veřejných budov jsou zahrnuty i školy, úřady apod. Dovedete si nějak
vysvětlit, proč by konkrétně školy měly vydávat více peněz, když
české školství trápí hlavně nedostatek finančních prostředků?

Ne, to skutečně nemá žádné opodstatnění. Máte jednoznačně pravdu v
tom, že peněz ve školství se nedostává a jakákoliv nadbytečná
finanční zátěž tento stav přirozeně zhoršuje. Je přitom paradoxní, že
tento návrh podle mých informací vzešel ze sněmovního výboru, který má
ve své gesci mimo jiné oblast vzdělávání. Vždyť tento návrh je zcela v
rozporu s podporou školství a vzdělanosti, o které by nám mělo jít z
hlediska budoucnosti naší země především. I kdyby u školních kopírek
mělo jít jen o stovkové položky, tento návrh je opravdu až nestoudný.
Všichni přece víme, jak resort školství bojuje doslova o každou korunu ze
státního rozpočtu.

Zároveň se řeší, že by se měl zvýšit poplatek za půjčování knih ze
současných 50 haléřů na 2 Kč. Mělo by tedy dojít ke zvýšení výběru
peněz, které se odvádějí kolektivním správcům práv. Hovoří se o
zvýšení z 50 na 200 miliónů korun. Víte, odkud se právě toto číslo
vzalo?

Opakuji, že netvrdím, že ke zdražení nemá dojít vůbec. Oblast školství
a kultury bychom však neměli zatěžovat víc, než je nezbytně nutné.
Návrh by proto měl být řádně odůvodněn, měly by být spočítány
dopady na veřejné rozpočty, což dle veřejně dostupných informací nejsou,
a měl by být uveden alespoň jeden skutečně relevantní argument pro to,
proč má být zdražení takto rapidně skokové. A jak jsem již uvedl, ruku v
ruce s vyšším výběrem poplatků musí jít i tlak na to, aby byla posílena
veřejná kontrola nad kolektivními správci autorských práv, nad systémem
přerozdělování těchto desítek až stovek milionů navíc, a především
nad tím, zda si kolektivní správci ponechávají sami pro sebe opravdu jen to,
na co mají nárok či nikoliv.

Čtyřnásobné zvýšení poplatku rovná se čtyřnásobné zvýšení
příjmu, vypadá to velmi jednoduše. Nicméně myslíte si, že někdo
započítal také tu možnost, že při zvýšených nákladech ve finále dojde
k růstu příjmu, avšak mnohem nižšímu?

Takto podle mne autoři návrhů nepřemýšlejí. Ale samozřejmě, že zde
neplatí prostá matematika. Dost možná to může vést k nižšímu zájmu o
půjčování knih, stejně jako k zavření některých knihoven, jejichž
provoz zejména v malých obcích je již dnes většinou dotován. A zároveň
znovu opakuji, že očekávám ten efekt, že čím více se vybere, tím více
si pro sebe ponechají organizace, resp. kolektivní správci, kteří údajně
hájí zájmy autorů, ale fakticky je to pro ně velmi výnosný byznys.

Nemáte obavy například z toho, že některé malé vesnické knihovny by tyto
náklady navíc mohly nějak poškodit?

Ano, jak jsem již naznačil, k tomu nepochybně dojde. I když třeba nepůjde
přímo o uzavření knihoven, minimálně přijdou o peníze, které by mohly
vynaložit například k nákupu nových knih, případně k rozšíření
jejich nabídky. Jsem přesvědčen, že tyto knihovny mají i v dnešní
internetové době svůj význam. Jsou místem pro setkávání lidí,
pomáhají ve vzdělání, organizují i různé kulturní akce atd.

Můžu si jako laická veřejnost někde vlastně najít informace o tom, kam
vybrané peníze přesně jdou?

Pokud vím, tak kolektivní správci sice zveřejňují nějaké výroční
zprávy a sazebníky, případně nějaká pravidla, jak jsou peníze
rozdělovány. Nicméně pokud se zeptáte například provozovatelů
rozhlasových stanic nebo hudebních klubů, mnozí vám řeknou, že třeba OSA
dojednává podmínky s každým individuálně, že podléhají smluvnímu
tajemství a že se případ od případu liší. Stejně tak mezi autory jsou
rovní a rovnější. Příliš se například nemluví o tom, že existuje
velká skupina autorů, které OSA pouze zastupuje, a pak úzká skupina autorů
- tzv. členů, kteří mají vliv na stanovení pravidel pro přerozdělování
vybraných peněz. Z bezmála 1 miliardy korun OSA přerozdělí jen něco přes
800 milionů. Zbytek zůstává na její provoz a platy. Podle mého názoru je
to neadekvátní a měl by zde existovat orgán, který bude mít pravomoc
detailně prozkoumat, jak je s těmito penězi nakládáno. Je to přece i v
zájmu samotných autorů.

Proti netransparentnímu zacházení s vybranými prostředky kolektivních
správců vystupujete dlouhodobě, vidíte nějaký posun?

Bohužel zatím nevidím. Novela autorského zákona byla vrácena ze třetího
čtení do druhého s tím záměrem, aby bylo zabráněno zvyšování sazeb od
příštího roku. Garanční výbor pro vzdělávání, vědu a kulturu ale,
jak se zdá, stojí na straně kolektivních správců a chce jim dopřát
ještě více. Vedle toho naštěstí existuje řada individuálních
poslaneckých pozměňovacích návrhů, které usilují o to zdražování
zabrzdit, nastavit mu nějaké dlouhodobější limity a zároveň posílit
veřejnou kontrolu. Jednání sněmovny budu velmi bedlivě sledovat, a pokud to
bude třeba, jsem připraven následně předložit v Senátu takové
pozměňovací návrhy, které řádění OSA a jiných organizací učiní
přítrž.
