Pokračujme v debatě v dubnu 2019, navrhl ve sněmovně Laudát. A Hamáček
pravil...

Poslanci postoupili do závěrečného čtení senátní návrh na zavírání
hypermarketů a supermarketů o vybraných svátcích. Aktuální návrh zákona
předložil v březnu 2014 senátor za ČSSD František Bublan. Podle něj mají
být svátky dny pracovního klidu. To si ale mnozí poslanci nemyslí. Jde
podle nich o sociální inženýrství, které je zbytečné a ČR tím
nezíská vůbec nic. Poslanec topky František Laudát dokonce žádal debatu o
normě přerušit do dubna roku 2019. To mu ale neprošlo...

Hlavním cílem tohoto zákona je omezit prodejní dobu v maloobchodě a
velkoobchodě tak, aby byl stanoven obecný zákaz prodeje ve vyjmenovaných
svátcích a zkrácen prodej na Štědrý den do 12 hodin. Jedná se o tyto dny:
1. leden - Nový rok a Den vzniku samostatného českého státu, Velikonoční
pondělí, 8. květen - Den vítězství, 28. září - Den české státnosti,
28. říjen - Den vzniku samostatného Československého státu, 25. prosinec -
první svátek vánoční a 26. prosinec - druhý svátek vánoční. Na
Štědrý den by byl zakázán prodej od 12 do 24 hodin.

"Navrženo je zakázat prodej pouze v sedmi dnech roku, nejdeme cestou
některých okolních států, kde je zakázán prodej každou neděli a o
vybraných svátcích. Toto omezení by se netýkalo prodejen, jejichž
prodejní plocha nepřesahuje 200 m2, netýkalo by se čerpacích stanic,
lékáren, prodejen na letištích, vlakových a autobusových nádražích,
prodejen ve zdravotnických zařízeních. Zákaz by neplatil v době, kdy by
byl vyhlášen stav nebezpečí, nouzový stav, stav ohrožení státu nebo
válečný stav. Omezení by se vztahovalo i na zastavárny, sběrny odpadů a
provozovny obchodující s použitým zbožím, a to bez ohledu na velikost
prodejní plochy," řekl k tomu dnes ve Sněmovně senátor za ČSSD František
Bublan, který aktuální návrh zákona předložil již v březnu 2014.

„Zaměstnanci pracující ve svátek se nemohou plně věnovat své rodině,
neboť v době, kdy mají jejich děti volno, pracují. Ve svátek by měla být
rodina pohromadě a věnovat se, mimo jiné, rodinným záležitostem,“
lobboval za normu již dříve Bublan.

S dopadem na státní rozpočet ale prý nepočítá, protože věří, že
lidé budou nakupovat stále stejně, jen pouze jindy, anebo případně půjdou
do prodejen, pro které zákaz platit nebude. Výjimku by totiž měly mít
obchody s prodejní plochou menší než dvě stě metrů čtverečních, dále
prodejny na nádražích, letištích, benzinových pumpách či v nemocnicích.
Bublan také soudí, že díky normě by měly vzrůst příjmy v oblasti
turismu i dalších služeb, za které budou prodavači utrácet ve volném
čase.

To si však rozhodně mnoho z poslanců nemyslí. Ostatně, debata kolem normy
se vedla v duchu: co to přinese České republice? Nic! Návrhu se naopak
zastávali poslanci ČSSD, KSČM a KDU-ČSL. Odpůrci i zastánci se přeli
třeba o to, zda změna pomůže zaměstnancům obchodů, nebo je naopak
poškodí. Padly i argumenty, že na omezení vydělají vietnamští prodejci,
kteří si předem nakoupí a o svátcích pak budou mít "skvělý byznys",
což uváděl kupříkladu Pavel Šrámek (ANO).

Jde tady o regulaci dobra!

Mezi odpůrce normy patří i poslanec ANO Ivan Pilný. Ten zmínil, že
řetězce fungují bez problémů a teď se ve jménu "sociálního
inženýrství" a takové té "odborářské strategie" toto schéma, které
funguje, naruší.

"To, jestli ekonomika roste a jakým způsobem vypadá, závisí, ačkoli to
někdy v Poslanecké sněmovně tak nevypadá, závisí na tom, jak fungují
podnikatelé. Jestliže fungují podnikatelé, vytvářejí pracovní
příležitosti. V maloobchodě je to závislé také na tom, jestli jim do
těch obchodů chodí zákazníci. Tohle všechno funguje. Řetězce sice
nevytvářejí nijak extrémní zisk, ale vytvářejí pracovní příležitosti
a funguje to," připomněl svým méně chápajícím kolegům Pilný.

Pokud se týká příkladů ze zahraničí, tak jim vysypal z rukávu, co viděl
minulý týden v malé rakouské vesničce Maria Alm.

"Tam před obchodem Billa visí velký nápis, a já si ho dovolím přeložit
do češtiny: Ve prospěch našich zákazníků budeme mít otevřeno každou
neděli a každý svátek od 14.00 do 18.00 hodin. Je to vesnička Maria Alm,
můžete se přesvědčit, je to tam před Billou. Takže jenom abychom si
neříkali, jak to někde funguje a nefunguje."

To samé pak uváděla i poslankyně TOP 09 Věra Kovářová. „Obávám se,
že jde o klasický příklad páchání dobra. Jde o regulaci někoho, kdo o ni
sám nestojí,“ řekla. Poté se pozastavovala nad tím, proč byly do výčtu
obsaženého v zákoně zařazeny právě ty vyjmenované státní svátky a
ostatní svátky ne. "Obávám se, že když se zákon nebude vztahovat na
všechny státní svátky a na všechny ostatní svátky ve smyslu zákona o
státních svátcích, bude to pro veřejnost matoucí,“ dodala.

Jaroslav Zavadil (ČSSD) zdůraznil, že když se ve svátcích zavřou velké
obchodní řetězce, tak se přesune poměrně značná část klientů k těm
menším a tím se pozvedne i jejich obrat. "Z hlediska toho si tedy myslím,
že bychom měli podporovat - a předpokládám, že i zprava tahle rétorika
zazní - že bychom měli podporovat živnostníky a maloobchodníky," řekl.

"Apeluji na vás, abychom propustili tento návrh do třetího čtení. Čekají
na to samozřejmě i zaměstnanci v obchodních řetězcích," zdůraznil
Zavadil. Podle něj výbor pro sociální politiku doporučuje poslancům, aby
vyslovili s tímto senátním návrhem zákona souhlas.

"Víte vůbec, jak se platí v těch řetězcích? Že jim nedávají mzdu, ale
že jim dávají náhradní volno? Takže oni nemají újmu na mzdách, ale
mají skutečně za to jenom a pouze to náhradní volno," poznemenal Zavadil
také na margo diskusí, že prodavači přijdou, když bude o svátcích
zavřeno, o peníze, které si mohou jinak vydělat.

"Že bychom zrovna tomuhle experimentu, se kterým přicházíte, měli tleskat,
to přece od nás nečekáte. Tahle země má opravdu jiné problémy, než aby
Poslanecká sněmovna začala organizovat obchodníkům, kdy mají mít
otevřeno, kdy mají mít zavřeno," zdůrazňoval ale naopak za debatním
pultíkem Petr Bendl z ODS. A vysmál se slovům senátora Bublana. "Tomu přece
soudný člověk nemůže věřit, že by tohle opatření mělo nějaký
výrazný dopad na oblast turistického ruchu," řekl na jeho konto.

Nejvíce se ale proti normě bouřil poslanec TOP 09/STAN František Laudát.
Podle něj je to návrh, který jde zcela mimo. Laudát se navíc jal
předložit návrh, aby se debata o zákazech prodeje o svátcích přerušila
do 1. dubna 2019. "Anžto předpokládám, že v té době již bude vybudován
reálný socialismus a že už vlastně nebude co řešit, protože prodejny se
vrátí tam, kde byly, na maso se budou stát fronty, i v sobotu ráno, banány
nebudou, to bude luxusní zboží," ironizoval přemýšlení některých
poslanců Laudát. Prý žil větší část života v éře socialismu, a tam
sice byly obchody zavřené, ale hospody musely kvůli tomu zavírat v deset
večer a to ještě maximálně, aby se pracující lid neunavil.

„Takový návrh není hlasovatelný,“ reagoval ale na to později předseda
Poslanecké sněmovny a předsedající schůze Jan Hamáček (ČSSD) s tím,
že s koncem mandátu Sněmovny padají všechny legislativní návrhy pod stůl,
a není tedy možné zavazovat novou Sněmovnou k tomu, že by měla
projednávat něco v roce 2019.

„Já bych poprosil kolegu Zavadila, aby se neplácal do hlavy, já velmi
dobře vím, že všechny zákony nedojednané, nedoprojednané, padají s
koncem příslušného volebního období...Já jsem to s vámi myslel dobře,
jen jsem vám chtěl ušetřit čas...Nicméně citově vydírán na cestě k
budování socialismu v České republice ten návrh stahuji,“ uvedl na to
Laudát.

Návrh skupiny senátorů na omezení prodejní doby v obchodních řetězcích
o většině svátků bude nakonec ve Sněmovně při závěrečném
schvalování čelit návrhu na zamítnutí. Zamítnout ho chce totiž nejen
hospodářský výbor, ale i někteří poslanci opoziční pravice a vládního
hnutí ANO.

Supermarkety zákaz možná prý obejdou

Svaz obchodu a cestovního ruchu narozdíl od Bublana vyčíslil propad tržeb
na zhruba 700 milionů korun za každý svátek, během něhož budou obchody
zavřené.

Ekonom Aleš Rod navíc varoval, že Češi jsou mistři v obcházení regulací.
„Už jsem zachytil plány, že velké supermarkety budou na parkovištích
otevírat kiosky o prodejní ploše 199 metrů čtverečních nebo pořádat
farmářské trhy,“ napsal ekonomický server.

Pokud by obchody přišly o tržby, tak si je budou podle Roda navíc chtít
nahradit jinak. A k tomu mají dvě cesty: buď zvýšení cen výrobků, nebo
například nákupem levnějších potravin.
