Pomozme muslimům odsunout tuto krvavou epizodu do učebnic dějepisu, vyzývá
Shanaáh

Kandidát do evropských voleb za Stranu zelených Šádí Shanaáh se na svém
blogu na Aktuálně.cz vyjádřil k úterním útokům v Bruselu, které stály
životy více než dvou desítek lidí. Je podle něj třeba si uvědomit, co
stojí za radikalizací muslimů a jak jí lze předejít. Zároveň podotýká,
že se mnohdy nacházejí v bezvýchodné situaci.

Na úvod svého příspěvku vyjadřuje Shanaáh soustrast s pozůstalými a
následně se jme vysvětlovat situaci, která v Evropě vznikla. Muslimové zde
totiž byli již mnohem dříve, než jsme o nich v současnosti začali mluvit.
„Kdo vykládá evropskou historii jako střet kresťanství a islámu se
jednoduše mýlí, nebo si na domnělém ‚odvěkém civilizačním střetu‘
dělá kariéru.“

Připomíná, že základem úspěchu je správná integrace do společnosti. Ta
však selhala na úplném začátku všech problémů, tedy po druhé světové
válce. Tehdy do Evropy přišlo mnoho muslimů, kteří následně pomohli s
její obnovou. Pro tehdejší politiky však byli pouhými gastarbeitery, nikdo
se je nesnažil jakkoliv integrovat. A nakonec tu zůstali. Pak ovšem přišla
generace jejich potomků, kteří ale nikam nepatřili. Ve svých původních
vlastech byli stejnými cizinci jako v těch současných. A proto se obraceli k
islámu jako své identitě.

Někteří z nich podlehli extremistickým ideologiím teroristických skupin.
Ty vybírají „z Koránu a příběhu o prorokovi jako z jídelního menu a
sestavují si vlastní smrtící koktejl, který zpětně ospravedlňuje
násilí, jež je primárně POLITICKY motivované“. S tradičním islámem
však mají pramálo společného. A touto ideologií cílí na ty, kterým
schází vlastní identita. Těch aktivních je však pramalé množství.

„Někteří jedinci se zradikalizují i přesto, že jsou ‚sociálně‘
začleněni, mají práci a patří ke střední nebo dokonce vyšší třídě,“
píše Shanaáh a dodává, že v tomto případě se opravdu jedná o minimum
lidí. Většina z nich jsou však „zranitelní“ lidé, kteří se
nechávají vést a izolovat od svých rodin.

Zároveň celý rozkol v současné víře v islám vnímá jako probíhající
reformu. Al-Káida a další teroristické organizace jsou jen průvodními jevy
náboženské reformační války, jak tomu bylo v dobách křesťanských
reformací. Cílem extremistických organizací je však změna politického
systému.

A toho chtějí dosáhnout skrze polarizaci společnosti, ke které napomáhají
právě teroristické útoky. Čím více budou útočit, tím více bude Západ
brojit proti islámu, a tím jednodušeji mohou říct, že Západ muslimy
nenávidí, a získat tak další stoupence. „Extremisty musel nutně
potěšit bývalý americký prezident Bush, který po 9/11 prohlásil přesně
to, co chtěli extremisté slyšet: "vyberte si, jste buď s námi, nebo s nimi“.
Přičemž ale většina muslimů se nechce přiklonit ani na jednu stranu.
Nechtějí podporovat západní zahraniční politiku, „která jim historicky
nepřinesla nic dobrého“, nechtějí však stát ani na straně teroristů. A
ti se snaží docílit toho, že střední cesta nebude možná.

„A co s tím, tedy? Vytrvat. Zlepšit spolupráci tajných služeb, policie a
ostatních relevantních institucí. A pomoci muslimům odsunout tuto krvavou
epizodu do učebnic dějepisu,“ píše Shanaáh s tím, že je nutné si
uvědomit, že čím více budeme odsuzovat všechny muslimy, tím více jich
eventuelně bude stát proti nám. „Umění je vědět, kdy nedělat nic a kdy
zase ano. A když ano, tak jak.“
