Výrazně jiný pohled na Ukrajinu, než vám hlásí Miroslav Karas. V Praze ho
představil exdiplomat Bašta i hosté přímo z místa

Dne 29. 11. 2017 se na Novotného lávce v Praze konala beseda o současné
situaci na Ukrajině s názvem Jiná Ukrajina. Besedy se zúčastnili bývalý
ministr a velvyslanec v Rusku a na Ukrajině Jaroslav Bašta, velvyslanec
České republiky v USA Hynek Kmoníček, bývalý policejní prezident a
publicista Stanislav Novotný a také dva zahraniční hosté z Ukrajiny, Jurij
Dumanskij a Alexandr Čopa z hnutí Inšie, což v překladu znamená „Jiní“.

Bezmála dvouhodinové besedy se zúčastnilo na 200 posluchačů, kterým není
lhostejná současná situace na Ukrajině. Mezi přítomnými nechyběl ani
bývalý ministr zdravotnictví a šéfredaktor webu Nová republika, psychiatr
Ivan David.

Jako první se svým projevem vystoupil velvyslanec České republiky v USA
Hynek Kmoníček. Ve svém projevu uvedl, že současných ukrajinských snů je
hned několik, protože Ukrajin je také několik a každá Ukrajina má podle
něj jiný sen. Kmoníček se ve svém projevu řečnicky obrátil na
posluchače, zda vědí, jak se říká člověku, kterému se v noci zdá
současně několik snů, a odpověděl, že jde o čistého schizofrenika.

K něčemu podobnému přirovnal současnou situaci na Ukrajině, jelikož podle
něj všichni oficiální i neoficiální ukrajinští představitelé
přicházejí se svým snem, ale ten sen není položen na něčem reálném;
ale hlavně, sen není plán. „Kdyby existoval jeden jasný ukrajinský sen za
celou Ukrajinu, tak by se pravděpodobně dal na Západě prodat, ale protože
těch snů je několik, tak to nevypadá jako plán, ale jako choroba. A to se
pak prodává velice špatně. Vlastně to ani nikdo prodávat nechce, protože
neví, kdo by něco takového nakoupil.

Realita je tedy taková, že se Ukrajina v první řadě potřebuje sjednotit v
tom, co vlastně chce a jaký je ten jednotný ukrajinský sen, což v
oligarchické Ukrajině jde poměrně těžko a znamená to, že existuje
jediná cesta, a to zbudovat občanskou, jinou, paralelní Ukrajinu, protože
Ukrajina podle názoru Hynka Kmoníčka nebude zápasit s tím, jestli bude
prozápadní, nebo provýchodní. Ona bude zápasit s tím, jestli vůbec bude.
Ukrajinci svoji zemi opouštějí. Ti, kteří něco umějí a chtějí pracovat,
ji opouštějí ještě rychleji než ti ostatní a úbytek obyvatel je takový,
že od roku 1993, kdy měla Ukrajina 52 milionů obyvatel, se dostala na 42.
Ukrajině tedy za posledních deset let ubylo 18 % obyvatel, z toho devět a
půl milionu od roku 1993. Zároveň populace stárne, protože mladí
odcházejí, a vychází vám, že na Ukrajině máte pouze 87 mužů na 100
žen, což je v tomto směru šesté nejnižší místo na světě.

Pětapadesát procent Ukrajinců ve věku do pětatřiceti let chce odejít do
zahraničí a z toho jenom třicet čtyři procent říká, že je to kvůli
konfliktu v Donbasu. Čili dvě třetiny Ukrajinců vám řeknou, že to není
kvůli Donbasu, ale kvůli Ukrajině, jelikož tam pro sebe nevidí žádnou
další budoucnost. Pokud se tedy ukrajinské straně nepodaří vybudovat
ukrajinský stát, aby ho jeho vlastní obyvatelé neopouštěli, tak Ukrajina
bude mít v roce 2050 zhruba 34 milionů obyvatel a třetina původní Ukrajiny
bude pryč“, řekl ve svém silně kriticky laděném projevu velvyslanec
Kmoníček. „Primární zájem Spojených států bude vždycky ve
strategickém soupeření s Ruskou federací a do velké míry to bude
samozřejmě o zdrojích,“ dodal závěrem svého projevu.

Jako další z řečníků vystoupil ministr a velvyslanec v Rusku a na
Ukrajině Jaroslav Bašta. Úvodem svého projevu uvedl, že bychom si Ukrajiny
měli velmi bedlivě všímat, protože na ní vidíme, jak to tady může
vypadat za deset let. Bašta ve svém projevu ostře kritizoval oligarchy na
Ukrajině s tím, že se při volbách do ukrajinského parlamentu v roce 2007
prvně objevili oligarchové. Podle něj pochopili, že mít jenom majetek
nestačí a že je kromě toho také zapotřebí mít politickou moc. „A to,
co následovalo, potom vidíme teď velice dobře. My máme za sebou první
volby, kdy se do našeho parlamentu pokoušeli dostat oligarchové,“ uvedl
Bašta v nepřímé narážce namířené na Andreje Babiše.

Dále uvedl výrok bývalé ukrajinské premiérky Julie Timošenkové, která v
létě uvedla, že Ukrajině hrozí rozpad v roce 2019, a to v důsledku velice
asociálních důchodových a zdravotnických reforem, které v zemi
momentálně proběhly a dostávají většinu jejích obyvatel na hranici bídy.
Bašta se též vyjádřil k sedmi milionům Ukrajinců, kteří ze své země
odešli. Nazval je pracovními migranty, kteří nemají chuť se vracet zpátky
domů, jak deklarují. „Pokud se z těch mnoha ukrajinských snů zachová
alespoň vůle k tomu, aby měli společný ukrajinský stát, budou muset
najít jiný typ politiky než ten, který mají teď a který vede k tomu, že
nespojuje, jenom se tam nachází víc důvodů pro rozdělování,“ dodal
závěrem svého projevu Bašta. Jeho projev sklidil obrovský potlesk publika.

V projevech dále zaznělo, že jsme si po rozdělení Československa mysleli,
že největší národnostní menšinu v České republice budou tvořit
Slováci, čemuž tak poprvé v historii není, jelikož zde máme přes 140 000
Ukrajinců, přičemž to ještě hovoříme jen o těch legálních a o těch,
kteří přestali jezdit domů, aby se nedostali do armády. „Pokud hovoříme
o tom, že u nás de facto nejsou běženci, tak nejsou. Jsou to Ukrajinci – a
my jim neříkáme běženci. V této chvíli jsou Ukrajinci nejčastější
cizí národností v České republice. Čili my máme životní zájem, aby se
‚trabant‘ vyměnil za něco, co jim umožní žít,“ uvedl řečník.

Jako poslední z domácích řečníků vystoupil bývalý policejní prezident
a publicista Stanislav Novotný, který ve svém zásadním a úderném projevu
uvedl, že Ukrajina je stát, který v podstatě vznikl díky Sovětskému svazu
– a jinak nikdy neexistoval. Jako obrovský problém uvedl původní tzv.
oranžovou revoluci, v souvislosti s níž zmínil, že je třeba si uvědomit,
jaký vliv mají velmoci. Zmínil, že je třeba pojmenovat fakta a uvědomit si,
jak velmoci do obou těchto procesů vstupovaly. Uvedl, že za zcela zásadní
považuje skutečnost, že dodnes není k dispozici vyšetřovací zpráva
ohledně střelby na Majdanu, při které bylo v únoru roku 2014 v Kyjevě
zastřeleno několik desítek lidí. V souvislosti s tím řekl, že unikly
nějaké odposlechy, z nichž bylo jasné, že se něco dělo a kamuflovalo.

„Nicméně nikdo nikdy nebyl schopen se posunout dál, přestože víme, že v
těch vládách fungují velmi dobře v podstatě američtí lidé. To, že jsou
cizí státní příslušníci v nějaké národní vládě, mě vždy velmi
iritovalo, to mně vždy velmi vadilo, protože jde vždy o nějakou loajalitu
vůči státu. Jestliže Ukrajina není schopna se domluvit na tom, že musí
mít lidi, kteří jsou loajální vůči vlastnímu státu, že tam bude mít
spoustu cizích státních příslušníků, kteří vlastně vůbec
neodpovídají za to, co vlastně dělají vůči této zemi. To je docela
skandální. To musíte uznat. My jsme také měli cizího státního
příslušníka ve vládě. Už tam není,“ hřímal Stanislav Novotný v
narážce na Jiřího Dienstbiera.

Ve svém projevu dále vzpomněl na tragickou událost v Oděse. Jako velké
memento připomněl také rozdělení bývalé Jugoslávie, přičemž uvedl,
že v současné době se situace posouvá směrem dále a dále na východ, v
čemž osobně spatřuje obrovský problém současného stavu na Ukrajině.

„V těchto souvislostech je pohyb na Ukrajině velmi nebezpečný. V
souvislosti s tím, že se v současnosti naváží těžká vojenská technika
a čeká se, kdy to bouchne. Na to dávejte velký pozor. To je problém nás
všech,“ varoval závěrem svého projevu Stanislav Novotný.

Dále se svým projevem vystoupil zahraniční host, ukrajinský generál Jurij
Dumanskij, který uvedl, že se bezprostředně zúčastňoval bojů na
východě Ukrajiny. V souvislosti se situací na Ukrajině zmínil, že tam v
současnosti neexistuje politická síla a elita, která by byla schopná
řídit stát. Připomněl, že politická síla, která vládla na Ukrajině 27
let a vystřídala se s oligarchy, nakonec dovedla Ukrajinu do slepé uličky.
Ve své řeči zmínil také Majdan, který označil za sakrální událost,
protože tam došlo k zavraždění desítek lidí.

Podotkl, že ti, kdo slibovali politickou stabilitu, ekonomický růst a
blahobyt, nic z toho nezrealizovali. „Otázkou je, kdo se dostal k moci na
Ukrajině, jakým způsobem plní své sliby, které rozdával obyvatelstvu a
voličům,“ řekl Jurij Dumanskij. Závěrem svého projevu uvedl, že byl
nedávno obviněn z toho, že se zabývá geopolitikou a strká nos do věcí,
do kterých mu nic není. Jeho smlouva mu byla zrušena a byl odstaven ze zóny
válečných operací.

Posledním řečníkem byl druhý ukrajinský host, Alexandr Čopa, ve svém
projevu ostře kritizoval oligarchy, média, ústřední volební komise a
orgány činné v trestním řízení na Ukrajině. „Ukrajinský stát v
podstatě řídí skupina deseti až dvanácti oligarchů, kteří privatizovali
všechno, co se dá, a Ukrajinu řídí podle svých představ. V důsledku
této situace se Ukrajina čím dál více ponořuje do feudalismu. Pět lidí z
této oligarchické skupiny ovládá 95 procent médií na Ukrajině. Za této
situace nemá žádná síla, která není spojená s oligarchy, šanci.

Už dnes žijeme na Ukrajině jako v Somálsku a otázka je, co necháme našim
dětem. Vytvořili jsme organizaci, která se jmenuje ‚Inšie‘ (‚Jiní‘),
a máme projekt vývoje a budování státu od nuly,“ řekl závěrem besedy
ukrajinský řečník Alexandr Čopa. Na konci besedy organizátoři vyhradili
několik minut otázkám posluchačů a novinářů směrem k řečníkům, po
kterých se celá beseda rozešla.
