Vraťte Krym, dožadoval se v ruské TV Polák a takto dopadl. Hovořilo se i o
Trumpovi

V úterní podvečer se na ruském státním Prvním kanále sešli ruští
experti na zahraniční politiku, aby v rámci pořadu s názvem „60 minut“
pohovořili o prvních zahraničněpolitických krocích Donalda Trumpa.
Shodují se na tom, že Trump myslel všechna svá prohlášení opravdu
vážně. Nejvíce zděšená je prý Evropa.

Ukázalo se, že politický program kandidáta na prezidenta Spojených států
Donalda Trumpa odpovídá skutečnému programu již zvoleného republikána. Ve
svém bezmála tříminutovém projevu newyorský miliardář pohovořil o
svých plánech na prvních sto dnů v prezidentském úřadu, v rámci kterých
se hodlá zaměřit na vnitřní politiku.

Jako první se podle ruského moderátora pořadu 60 minut vyděsili v Evropě,
kde se političtí zástupci členských států Evropské unie sešli v
Evropském parlamentu s úmyslem hlasovat o návrhu Estonska na vytvoření
společné evropské armády.

Moderátor se ve studiu ruského Prvního kanálu, který je mnohými
považován za kremelskou propagandu, opíral o informace zveřejněné
britským listem Daily Mail, ve kterém se v úterý psalo o tom, že se „Evropská
unie připravuje na válku s Putinem“.

Politolog Sergej Michejev v úvodu pořadu konstatoval, že Donald Trump dal
svým počínáním jasně najevo, že to, co v rámci předvolební kampaně
svým voličům sliboval, hodlá i splnit. „Je možné, že vše splnit
nedokáže, ale většinou těch věcí se bude skutečně zabývat, a to jak ve
vnitřní, tak i v zahraniční politice,“ uvedl expert.

Trump to podle mínění nejednoho ruského experta ovšem nebude mít vůbec
jednoduché; zejména pokud jde o postupnou normalizaci vztahů s Ruskem.
Obklopuje se prý totiž lidmi, kteří jsou k Rusku o poznání méně
přívětiví.

V této souvislosti moderátor pořadu vzpomněl slova pravděpodobného
budoucího ministra zahraničních věcí USA Mitta Romneyho, který v roce 2012
Rusko označil za hlavního geopolitického nepřítele Spojených států.

Experti ve studiu se nicméně shodli na tom, že zvolení Clintonové by pro
Rusko bylo mnohem horší. Z hlediska tvůrců ruské zahraniční politiky je
velkým příslibem deklarované oslabení americké angažovanosti v Evropě.
Nyní se údajně Evropané „nebudou muset neustále ohlížet na amerického
prezidenta a namísto toho budou jednat přímo s Ruskem“.

Evropa svou zahraniční politiku musí podepřít společnou armádou

Polský novinář a zahraniční zpravodaj Zygmunt Dzięciołowski ve studiu
ruské televize prezentoval pozici Evropské unie a jejích členských států.
„Evropa je seriózním hráčem, který se pro potřeby dosažení svých
zahraničněpolitických cílů potřebuje i nadále integrovat a následovat
jednotný vektor vnější politiky,“ uvedl polský novinář.

„Vytvoření jednotné evropské armády je samozřejmě problematické. Jak
jistě víte, zdaleka ne všechny členské státy NATO vyčleňují stanovená
dvě procenta ze svých rozpočtů na zbrojení. Teď by k tomu navíc musely
najít ještě finance na tvorbu evropské armády. Jsem ovšem přesvědčen o
tom, že evropské státy mají společné zájmy, které bude třeba hájit za
pomoci vlastní vojenské struktury,“ dodal Dzięciołowski.

Ruský politolog Michejev v odpovědi na slova polského novináře uvedl, že
plán na vytvoření společné evropské armády není ničím novým. Dále
také zdůraznil, že pokud se Evropa skutečně „vymaní z amerického
sevření“, bude se také nevyhnutelně muset zbavit protiruské rétoriky.

„Vaše zahraniční politika založená na hájení lidských práv a kritice
těch zemí, které vyznávají jiné hodnoty, již nebude fungovat. V první
řadě budete skutečně muset být schopni se se svými partnery dohodnout. Ano,
možná vytvoříte nějakou vojenskou strukturu, ukážete nám svou sílu.
Silová politika ovšem dialog nahradit nikdy nemůže. Pro dosažení
kýženého dialogu bude ovšem potřeba ustoupit od strohé protiruské
propagandy, která je nyní patrná napříč celou Evropou,“ zdůraznil
ruský politolog.

Další otázka směřovaná na polského novináře spočívala v původu
strachu, který mají Evropané z Ruska. „Čeho se vlastně bojíte? Nikdo na
vás útočit nehodlá. Dialog a vzájemná spolupráce by pro vás byly mnohem
výhodnější a levnější!“

„Spolupracovat s Ruskem budeme ochotní v tom případě, že přistoupí na
naše podmínky. Konkrétně mám na mysli Krym, který musí Rusko vrátit
zpět Ukrajině,“ prohlásil polský novinář, načež byl z řad ruských
expertů zavalen historickými precedenty podobného počínání západních
zemí.

Zástupce předsedy Komise rady federace pro obranu a bezpečnost Franc
Klincevič vyjádřil pochyby o tom, že by Američané Evropě vytvoření
vlastní armády umožnili. „Maximálně vám tak povolí vytvořit vlastní
evropskou armádu, která se stane součástí Severoatlantické aliance, to
ovšem žádnou reálnou změnu nepřinese,“ uvedl.

„Hovoříte neustále o nutnosti obrany před hrozbou z Ruska, a přitom jen
přibližujete své vojenské základny k naší hranici. Chtěl bych vám jen
říci, jako voják a politik, který se v těchto otázkách skvěle orientuje,
že si zahráváte s ohněm. My se skutečně nechystáme na nikoho útočit,
ale vy si, pánové, opravdu zahráváte!“

Později se ve studiu objevil i expert na euroatlantické vztahy, který
hovořil přímo z Washingtonu, a poslankyně za Lotyšsko v Evropském
parlamentu, která hovořila ze Štrasburku. Oba experti se shodli na tom, že k
vytvoření jednotné evropské armády v nejbližší době rozhodně nedojde.
Evropa se prý totiž není schopná dohodnout ani na mnohem méně závažných
věcech.
