Totální zákaz kouření v restauracích, doporučil zdravotnický výbor.
Alkohol ho nezajímá

Úplný zákaz kouření v restauracích, barech, vinárnách nebo kavárnách
by měl platit zhruba od poloviny příštího roku, přičemž hostinští
nemají mít žádné úlevy například v možnosti zřizovat v podnicích
kuřárny. V takové podobě by měla Sněmovna podle dnešního doporučení
zdravotnického výboru přijmout vládní návrh takzvaného protikuřáckého
zákona. Členové zdravotního výboru lpějí na nekompromisní podobě
protikuřáckého zákonu.

Sněmovna by měla do zákona zahrnout jen dřívější úpravy výboru. Vedle
odkladu účinnosti normy ze Silvestra na poslední květnový den příštího
roku to je například zákaz kouření ve vozidlech, pokud v nich cestují i
děti. Určitá regulace kouření by se týkala i restauračních zahrádek.
Provozovatel by si prakticky musel vybrat, zda na nich kouření umožní, nebo
ne.

K úlevám pro restauratéry ze zákazu kouření, jak je navrhovali Marek Benda
(ODS), Jan Klán a Václav Snopek (oba KSČM), dal zdravotnický výbor značnou
většinou hlasů záporné stanovisko. Členové výbory se nepřiklonili ani k
dalším Bendovým požadavkům, podle nichž by byly nadále možné kuřácké
prostory v kinech, divadlech, výstavních a koncertních síních nebo ve
sportovních halách. Vládní předloha je rovněž zakazuje.

V restauracích vládní norma umožní používat vodní dýmky i elektronické
cigarety. Pro e-cigarety mají ale jinak platit obdobné restrikce jako pro
cigarety klasické. Zákaz kouření klasických cigaret předloha rozšíří i
na nekryté části zastávek hromadné dopravy a na zoologické zahrady, kde
budou moci být kuřácké koutky. Kuřárny nadále budou moci být v
nákupních centrech a na letištích.

Alkohol se například - na rozdíl od cigaret - sice nebude smět vůbec
prodávat prostřednictvím automatů, restrikce ohledně alkoholu ale nebudou
tak přísné, jak předpokládal původní návrh zákona, který Sněmovna v
květnu neschválila.

Alkohol vs. cigarety

Světová zdravotnická organizace přitom nedávno oficiálně kritizovala
postoj našich politiků při zakazování alkoholu. „V Česku chybí
politická vůle, která by řešila rizika spojená s vysokou konzumací
alkoholu mezi obyvatelstvem a udělala krok ke změnám,“ kritizoval české
politiky expert Světové zdravotnické organizace (WHO) Lars Moller.

Podle národního protidrogového koordinátora Jindřicha Vobořila se v rámci
debaty o kouření v tomto zákoně, který je v médiích nazývaný jako "protikuřácký",
význam preventivních opatření proti rizikové konzumaci alkoholu ztrácí.

Alkohol přitom pije denně 13 procent Čechů, rizikově ale přes půl milionu.
Ve spotřebě alkoholu v EU je ČR na třetím místě po Litvě a Rumunsku,
upozornil Moller. Zatímco v západoevropských zemích se spotřeba alkoholu
trvale snižuje, v ČR nikoliv. "ČR přijala evropský akční plán v tomto
směru už v roce 2011, ale od té doby toho konkrétně udělala málo," řekl
Moller.

Lidé si podle experta Cornelia Goose z projektu Evropské komise o
závislostech a životním stylu neuvědomují, že více než deset procent
vzniku rakoviny v EU je možné přičíst přímému vlivu užívání alkoholu.

Připravovaný zákon je pak podle kritiků nevyvážený nejen v zachování
určitých práv kuřáků, aniž by omezovali nekuřáky, ale i v daleko
větší toleranci stejně nebezpečného alkoholu. Proč například v
souvislosti s projednávaným protikuřáckým zákonem neuvažovat už dnes s
upozorňováním na rizika alkoholu, které by se mělo objevovat na lahvích s
alkoholem, stejně jako je tomu na krabičkách cigaret v případě nikotinu?
Evropa s takovým opatřením již počítá, mohli bychom být mezi prvními
zeměmi, kde se proti alkoholu začne takto bojovat.
