Dobroseři nám chtějí říkat, co máme dělat, rozjel se senátor Valenta
před studenty. V devadesátých letech to prý byla jiná...

REPORTÁŽ Na půdu Vysoké školy ekonomické zavítal v rámci
přednáškového cyklu Cesta úspěšných senátor a majitel holdingu Synot
Ivo Valenta. Budoucím ekonomům líčil, nejen jak dynamickým vývojem prošla
jeho firma, ale i to, jak se vinou neustále přibývajících
administrativních překážek zhoršují podmínky pro živnostníky a
podnikatele. Přiznal, že do politiky chtěl svým vstupem vnést zkušenosti z
podnikání, a to od živnostníka až po majitele mezinárodního holdingu.

V rámci přednáškového cyklu Cesta úspěšných vystoupil na půdě Vysoké
školy ekonomické v Praze před studenty a zájemci z řad veřejnosti senátor
Ivo Valenta. Věnoval se tomu, jak probíhal vývoj jeho firmy, ale především
otázkám, které se dotýkají podnikatelů a živnostníků, jako jsou
elektronická evidence tržeb nebo obecně hrozba regulokracie v České
republice. Posluchače seznámil také s podporou nově vznikajícím projektům
či začínajícím firmám a prospěšnost start-upů ilustroval na
konkrétních příkladech. Nevyhnul se ani politice, do níž chtěl přenést
své zkušenosti z podnikání, přičemž zkritizoval neustále rostoucí
počet zákonů, díky nimž stát bude zanedlouho rozhodovat takřka o
veškerém konání jedinců nebo firem.

Začátky svého podnikání datuje ještě před rok 1989, kdy pracoval ve
Slušovicích, a tam bylo možné si vzít do ekonomického pronájmu provozovnu
či středisko. „Tehdy byly platy kolem osmnácti set a my jsme si vydělali
šest, sedm tisíc, což byly tehdy velké peníze. A hned na začátku roku
1990 jsem odešel ze zaměstnání a začal jsem se věnovat živnostenskému
podnikání. Žádný kapitál jsme neměli, půjčili jsme si první peníze.
Pamatuji si, že to bylo sedmdesát tisíc. Založili jsme rodinnou firmu Synot.
Otevřeli jsme si potravinový obchod, první na cestě z Brna do Zlína.
Otevřeno jsme měli přes soboty, neděle, dělali jsme tam celá rodina. Ať
už za kasou nebo při shánění zboží,“ zavzpomínal Ivo Valenta na své
začátky v podnikání.

V minulosti nebylo tolik zábran, kolik nyní překáží podnikatelům v
rozvoji

Zároveň se tehdy naučil ctít práci drobného živnostníka. „Bylo to
hodně složité, ale na druhou stranu nás nikdo nereguloval. Nebyla taková
byrokracie, nebylo tolik úředníků, neexistovalo takové množství zábran,
které dnes živnostníkům a malým i středním firmám tolik překážejí v
rozvoji. Dnes, když se pustíte do podnikání, musíte počítat s tím, že
se budete muset více věnovat administrativě nebo vyplňování různých
dokumentů než svému vlastnímu podnikání. Musíte odevzdávat různá
hlášení a hlavně na vás chodí tisíce kontrol, které vydělávají na
pokutách. Takže hodně obdivuji ty lidi, kteří do toho dnes jdou,“ vysekl
poklonu čerstvě začínajícím.

V té souvislosti upozornil na zásadní rozdíl mezi tehdejšími a
nynějšími podnikatelskými začátky. „Mladí lidé se dnes mohou dívat na
ekonomiku globálně. Vy uvažujete úplně jinak, než jsme uvažovali my. My
jsme se viděli v regionu, naším cílem bylo otevřít obchod nebo ho
rozšířit, otevřít si hospodu a jako rodina na ní dělat. To už je dnes
pryč,“ připomněl studentům Ivo Valenta s tím, že z malé firmy, kde
pracovalo pět lidí, a to vesměs rodinných příslušníků, se Synot stal
mezinárodním holdingem s působností ve dvaceti zemích světa.

Reakcí na absenci nápadů byla podpora start-upů

Je mezi nimi nejen Vietnam, ale i takové státy, do nichž si ne každý se
svým podnikáním troufne. „Dokonce jsme se před třemi čtyřmi roky
rozhodli vstoupit do Afriky, konkrétně jde o Kamerun, Tanzanii, Libérii. Tam
se musí počítat s úplně jinou mentalitou, protože v Africe se lidem nechce
dělat. Je strašně složité je aktivovat, postavit tam ten pracovní tým. My
jsme softwarová firma, takže na trhy dodáváme hlavně softwary, ať jsou to
hry či jiné aplikace. Na Slovensku jsme vybudovali datové centrum a odtud v
těch zhruba dvaceti státech operujeme,“ vysvětlil majitel firmy Synot.

V další fázi své přednášky se věnoval start-upům, tedy podpoře nově
vznikajícím projektům či začínajícím firmám. „My jsme v určité
fázi dospěli k takové stagnaci. Stagnaci myslím v tom smyslu, že se nám
nedostávalo nápadů. Proto jsme si zhruba před třemi lety řekli, že
začneme podporovat mladé lidi nejenom ve školách při nějakých akcích,
ale že začneme vyhledávat projekty, které už jsou na trhu. Tehdy se na něm
objevili mladí lidé z Brna, měli už malou firmičku, jmenovala se Madfinger
a zabývala se vývojem a vydáváním her pro mobilní telefony a tablety,“
poukázal Ivo Valenta na začátky firmy, která si během pár let získala
reputaci herního vývojáře, jenž vyrábí mobilní hry s vysokou grafickou
kvalitou.

Investice za pět milionů a firma dnes vydělává dvě stě milionů ročně

„Když jsem to viděl, tak se mi to zalíbilo. Investice nebyla moc velká,
zhruba ve výši pěti milionů korun. Po čtyřech letech začala firma
vydělávat dvě stě milionů ročně. Je to jedna z těch start-upových firem,
která se podařila. Byla první, a to nás navnadilo, tak jsme šli do
dalších. Některé vyšly, jiné nevyšly. Poslední start-up, na jehož
prezentaci jsem byl, je zajímavý pro ty z vás, kteří hrajete počítačové
hry, hlavně isporty. To je něco, co má obrovskou dynamiku a podle mého soudu
to do budoucna nahradí i živé sporty a sázení na ně. Je to předvoj toho,
že digitalizace her donutí živé sporty, aby se digitalizovaly,“
zaprognózoval majitel Synotu.

Pak obrátil svou pozornost na politiku a vysvětloval, proč do ní vůbec
vstoupil. „Původně jsem do ní nechtěl jít. Můj otec zkoušel před
devatenácti lety poprvé kandidovat do senátu, ale nevyšlo to. Ale před
rokem a půl, když mohlo Slovácko volit svého senátora, tak jsme si řekli
po diskusi s rodinou a s okolím, že bych to mohl zkusit také. Rozhodl jsem se
i proto, že jsem do politiky chtěl vnést zkušenosti z podnikání, od toho
živnostníka až po mezinárodní holding. Zároveň jsem si chtěl sám
vyzkoušet, jestli to, co jsme dělali v regionu celou dobu, má nějaký efekt
a nějakou důvěru lidí. A vyšlo to,“ poznamenal vítěz senátních voleb
v roce 2014 v obvodu 81 Uherské Hradiště.

Podnikatelé by do politiky vnesli rozhodování a zodpovědnost

Je přesvědčen, že by v politice bylo zapotřebí podnikatelů mnohem více.
„Měli by jít do politiky a přinést do ní rozhodování, zodpovědnost i
procesování. Tohle všechno se z ní vytratilo, a to jak na komunální
úrovni, tak i ve velké politice. Nikdo už pomalu nemá odvahu se pod něco
podepsat. I když svým způsobem se ani nedivím té nechuti do politiky jít,
protože lidé od vstupu do politiky odrazuje možná až přehnaná
kriminalizace jak komunálu, tak celé politické scény, takže lidé pak mají
i strach se do politiky pustit,“ upozornil Ivo Valenta.

Vyhnout se nemohl ani elektronické evidenci tržeb, jíž je velkým odpůrcem.
„Mně je vyčítáno, že EET kritizuji proto, že straním těm, kteří
vydělávají černé peníze někde pod stolem. Není to pravda. EET je
zbytečná byrokratická překážka, která nic dobrého nepřinese. Protože
kdo chce podvádět, podvádět stejně bude. Kdo chce prodávat bez bločku,
bude prodávat bez bločku. Na druhou stranu pokud člověk ‚vyroste‘ a z
rodinné firmy se stane malinko něco většího, tak si sám tu kasu také
pořídí, aby ho neobírali nepoctiví zaměstnanci, kteří by takovou snahu
měli,“ argumentoval senátor.

V Chorvatsku stejně elektronická evidence tržeb nefunguje

Na vlastní kůži se přesvědčil minulý rok v Chorvatsku, že tam
elektronická evidence tržeb nefunguje. „Nikdo nedává bloček, žádné
účetnictví nikdo nevede. To znamená, že si ti lidé zase našli nějakou
svoji cestičku. A vždycky si ji najdou. A pokud si ji nenajdou, tak si zboží
vyměňují navzájem. Jeden přinese olivy, druhý víno a vyměňují si to,
je to jako barterový obchod, takže EET nepomůže. Jsem zastánce
jednoduchosti daňového systému, dát co nejvíc na paušály, ať nikdo
nemusí platit byrokracii, kontroly a cokoli dalšího, nezatěžovat
živnostníky kontrolními hlášeními a podobně,“ přiznal Ivo Valenta.

Posteskl si, že regulokracie jako taková se rozmohla do všech sfér
podnikání. „Stát chce všechno rozhodovat o vás, o jedincích, o firmách.
Dříve jsem si sobecky myslel, že se to týká jen nás v byznysu, ale poznal
jsem, že je to úplně všude. Jak říká senátor Jaroslav Kubera, ti
dobroseři se o nás chtějí postarat úplně ve všem. Chtějí rozhodovat, co
máme jíst, kde máme sedět, kde se nesmí kouřit a tak dál. To je jeden
zákon vedle druhého. Proto jsem s dalšími osmnácti senátory podal
ústavní stížnost na kontrolní hlášení DPH, protože to pokládáme za
velmi špatnou věc. Potrestáme tím všechny, nejen ty, kteří ty velké
úniky na dépéháčku dělají,“ poukázal majitel Synotu.

Trump je tak kontroverzní, že to může vyvolat nějaký atak

Z dotazů, které na něj v následné diskusi směřovaly, se jeden týkal
názoru, že by to chtělo více podnikatelů v politice. Jedním takovým je i
Donald Trump, který se s velkou pravděpodobností stane republikánským
kandidátem na prezidenta Spojených států. A tak jednoho ze studentů VŠE
zajímalo, co si o něm senátor myslí. „Já jsem si ze začátku myslel,
omlouvám se za ten jadrný výraz, ale řeknu to na plnou pusu, že si dělá
prdel. Ale najednou se to všechno urvalo a on se může stát prezidentem,“
přiznal Ivo Valenta, jak ho průběh kampaně překvapil.

Nepochybuje však, že Donald Trump bude muset své chování změnit. „Především
z toho pozérství a šaškářství, které předvádí, bude muset ustoupit a
začít to brát vážně. Obzvlášť ve finále, pokud se stane prezidentem.
Něco jiného si může dovolit v kampani a něco jiného pak skutečně v
úřadu. Ale Amerika je zvláštní, něco se mu může i stát. On je tak
kontroverzní a tak jde proti některým tématům, že by to mohlo přinést
nějaký atak. Nicméně některé věci, myslím si, nazývá pravými jmény.
Jiné pojmenovává tak, že probudí v Americe sounáležitost, ale může
probudit i vášně, že se může stát něco ošklivého,“ řekl senátor.

Ambice na ministra financí nemá, ale zvědavý je na krajské volby

Přišel i dotaz na politické ambice Strany soukromníků, kterou podporuje,
ale i jeho osobní. Konkrétně na to, zda by neměl zálusk stát se ministrem
financí. „Takové ambice, abych se stal ministrem financí, nemám, protože
nemám takové vzdělání, ani si na takovou pozici netroufám. Stranu
soukromníků podporuji proto, že můj otec byl kdysi součástí Sdružení
soukromníků, živnostníků a rolníků, z toho se později stala strana a
můj otec byl u toho zakládání. Také za ni kdysi kandidoval, pro mě bylo
proto zcela přirozené, abych ji podpořil. Do krajských voleb jde v mnoha
krajích společně se Svobodnými, uvidíme, co se z toho urodí. Ve Zlínském
kraji jsme nabízeli spolupráci ODS, že bychom šli v trojkoalici, ale tam k
tomu nebyla vůle, a tak to neprošlo,“ uzavřel Ivo Valenta své vystoupení
na půdě Vysoké školy ekonomické.
