Nejsem putinovec, ale souhlasím s ruským prezidentem. USA chtějí
destabilizovat svět, prohlásil na univerzitě Erik Best. A pak ukázal
studentům, co se v USA skutečně děje

REPORTÁŽ „Nejsem žádný putinovec, ale souhlasím s tím, co prohlásil
ruský prezident o tom, že USA vždy chtějí destabilizaci světa. Ani já
nerozumím jejich nynější politice na Středním a Blízkém východě, ale
pokud se jedná o to destabilizovat tento region, tak se jim to skvěle daří,“
uvedl mimo jiné při besedě na Univerzitě Palackého v Olomouci (UP) známý
publicista a vydavatel Erik Best. Ten hned v úvodu akce varoval všechny
přítomné, že zastává zcela osobité názory, jež se zrovna nemusí
každému líbit, a se kterými měl i ve Spojených státech někdy problémy.
Na besedě mu pak sekundoval odborný asistent katedry politologie a
společenských věd z Právnické fakulty UP Robert Zbíral.

Českoamerický novinář a známý komentátor politického dění, který
přijel především přiblížit prezidentské kandidáty z amerických voleb,
pak svoji pověst určitě nezklamal, možná k nelibosti některých
studentských návštěvníků akce, kteří mají hodně blízko k liberálním
až „sluníčkařským“ názorům.

Veřejná debata se ale netýkala jen volebního kolotoče, Erik Best v ní
také prezentoval svůj současný náhled na svoji rodnou zemi, který v mnoha
případech nebyl vůbec lichotivý.

„Amerika už není tím majákem svobody, kterým dříve bývala. A také mí
příbuzní začínají více chápat to, co jsem jim před lety říkal. V
současné době je v USA strašně hodně naštvaných lidí. Například můj
starý strýc to vnímá jako fakt, že žije myšlenkově už v úplně jiné
zemi, než před 30 či 40 lety a je z toho hrozně rozzlobený. Vůbec
většina lidí tam má pocit, že o něco přišla, že někdo za to může,
neví se kdo, ale už to tak dále nesmí pokračovat a musí se s tím něco
udělat. Tento dojem převládá především u republikánů, kteří tam mají
teď v Trumpovi atraktivního kandidáta, který využívá jejich naštvanosti
a říká to, co chtějí slyšet obyčejní Američané,“ vysvětloval
českoamerický publicista úspěch Donalda Trumpa, kterého některá evropská
média označila i. za populistického šaška. „Mnoho lidí asi v Česku
vůbec nepochopí, že další prezidentský kandidát - Bernie Sanders - nemá
mnoho šancí, protože nesprávně prezentuje své projevy se silným
brooklynským přízvukem a je to také navíc zapálený socialista už
vyššího věku,“ doplnil ještě Erik Best.

Trump prý využívá frustrace obyčejných Američanů

Podle Čechoameričana trápí současnou Ameriku několik základních
problémů. Jako za jeden z pilotních označil vysokou zadluženost, která
prý už nemůže dlouho přetrvávat a jednou to musí „prasknout“.
Dalším problémem jsou války, jež mají USA vést kvůli ochraně
křesťanských hodnot i jinde ve světě, a také zásadní změna společnosti,
ve které se už měl zlegalizovat takzvaný kriminální kapitalismus. „To
už není ten starý dobrý kapitalismus, který charakterizovali někteří
známí filosofové, jako například Adam Smith. Teď tady máme tu nejhorší
formu nemorálního kapitalismu, podle kterého se upravují zákony, a silně
se lobuje, aby to co nejlépe vyhovovalo jen některým podnikatelům. To my v
USA velmi dobře umíme. Ve Spojených státech teď také existuje krize
identity, kdy mnoho firem funguje už mimo naše území, třeba v Číně, a
máme i vysokou nezaměstnanost. A pak najednou přijde takový Trump, který
frustrovaným Američanům nabídne změnu,“ konstatoval vydavatel Best a
ještě upřesnil: „Hillary Clintonová vystupuje kultivovaněji, ale mezi
svými voliči – demokraty – nemá zas tak silnou podporu, protože je
reprezentantkou toho starého systému, se kterým jsou lidé nespokojení.
Začal jsem si už také pohrávat s myšlenkou, jestli ta kandidatura Trumpa,
která je oficiálně vedením republikánů zpochybňována, není nakonec
takovým dobrým marketingovým tahem vůči Clintonové, protože negativní
reklama, je přece také reklama.“

K překvapení většiny přítomných pak Erik Best uvedl, že politika Baracka
Obamy není až tak odlišná od jeho předchůdce George Bushe. První
afroamerický prezident prý vede i více válek různě po světě, jen na
bojištích neumírá proti dřívějšku tolik amerických vojáků. „Ani
Clintonová, ani Trump ale nemohou přinést USA ty potřebné změny, které
Američané očekávají. USA už tak 50 let dělají ve své politice zásadní
chyby, myslím si čím dál tím větší, a obávám se, že to může
skončit i velkou krizí, kdy padne i dolar, co by rezervní měna,“ uzavřel
první část besedy českoamerický novinář.

Rasové problémy v USA přetrvávají, nevyřešil je ani Obama

Zástupce olomoucké univerzity politolog Robert Zbíral pak doplnil Bestovu
analýzu americké společnosti o své zážitky z nedávné doby, kdy pracoval
dva roky v USA. „I když se to nezdá, Spojené státy mají více různorodou
společnost než celá Evropská unie dohromady a s ještě většími
sociálními rozdíly. Na Michiganské univerzitě se místní profesoři se
statisícovými platy baví o tom, jaké si zas koupí nejluxusnější auto a v
jižní Karolíně bydlí chudší lidé tak, jak se u nás žilo na začátku
minulého století.“

(Foto: Jan Štěpán)

Erik Best potom ještě poznamenal, že rasové problémy nejsou v USA ještě
překonány a že zvláště barevní Američané stále cítí křivdu za
události z minulých let a chtějí za to po „bílých“ neustále omluvy.
Situaci v tomto ohledu, tedy větší vzájemné pochopení ve společnosti,
údajně nevyřešil ani Barack Obama, od něhož se očekávaly zásadní
změny v dřívější politice.

V diskuzi k otázkám z publika potom českoamerický novinář srovnával
Ronalda Reagana s Donaldem Trumpem, vysvětloval politiku USA na Blízkém
východě a charakterizoval ještě některé další prezidentské kandidáty.
„Reagan je v USA vnímán jako velká osobnost, která byla pro svou dobu
velmi prospěšná. Myslím si, že co se týká chování, v případě
úspěchu Trumpa by to s ním dopadlo asi stejně. Tým poradců by korigoval
jeho kroky tak, aby nedocházelo k větším přehmatům. Jakmile ale Trump
uspěje, určitě se začne chovat úplně jinak, nebude používat vulgarity a
přestane s agresivitou, o to nemám strach, ale s čím novým přijde v
politice, co bude dál?“ zamýšlel se po jednom z dotazů Erik Best.

Velmi nečekaná byla pak jeho reakce na otázku, jak vlastně chápe současnou
politiku USA na Středním a Blízkém východě. „Nejsem v žádném
případě putinovec, ale souhlasím s tím, co prohlásil ruský prezident o
tom, že USA vždy chtějí destabilizovat svět. Ani já nerozumím jejich
nynější politice na Středním a Blízkém východě, ale pokud se jim jedná
o destabilizaci tohoto regionu, tak se jim to skvěle daří, a to se považuji
za amerického vlastence.“

Velké firmy chtějí ovládat i společnost

Největší šanci v prezidentských volbách by mohla přece jen mít, podle
slov českoamerického novináře, Hillary Clintonová, i když Trump bude pro
ni velmi těžkým soupeřem. „Sice představuje symbol dosavadního systému,
o jejích aférách byla dokonce vydána i kniha a New York Times o ní napsal
sérii kritických článků, ale Clintonová nakonec mnoha Američanům asi
nejméně vadí. Ted Cruz je naproti tomu slizký člověk, kterého lidé moc
neberou. Přirovnal bych to asi k tomu – proč, když něco tvrdí Babiš nebo
Zeman, tak to lidé většinou přijmou. Pokud to však řekne Kalousek, už
tomu nevěří,“ hodnotil jednotlivé kandidáty Erik Best a ještě dodal:
„Moc šancí nemá ani Marco Rubio, který při svých vystoupeních opakoval
stále stejné věci, mohou si tak o něm myslet, že je hloupý. Něco jiného
je Trump, ten vystupoval za každé situace sebevědomě, i když neměl pravdu.
Připomínal mi Andreje Babiše nebo Václava Klause z počátku 90 let.

Americký publicista poté uvedl, že má větší obavy spíše z
celosvětového vývoje, než z voleb v USA. Podle něj se nemohou donekonečna
rozevírat nůžky mezi vrstvou bohatých a chudých, kterým může dojít
trpělivost, což by mohlo vyústit ve velkou revoluci, jako v roce 1917 v Rusku.
„Ty tendence, aby velké firmy ovládaly celou společnost i na úkor těch
malých, existují všude ve světě a také i v Česku. Po pádu minulé vlády
se uvolnilo místo pro jiné. Místo Hrdličky tu teď máme Babiše, Kellnera a
hodně aktivní je i Martin Roman. Velcí hráči chtějí všude profitovat,“
zakončil besedu Erik Best.
