Na Hradě budu svědomím politiky, slíbil z ČT Hilšer. S Ruskem by jednal
jen s narovnanou páteří

Česká televize se rozhodla divákům přinést profilový rozhovor s každým
z prezidentských kandidátů. V pondělí moderátorka Světlana Witowská
zpovídala Pavla Fischera. V úterý přišel na řadu lékař Marek Hilšer.
Zpovídala ho Zuzana Tvarůžková. Hilšer jí prozradil, jak jako občan
překazil jeden plán vlády Mirka Topolánka. Pokud by byl Hilšer prezidentem,
stal by se prý jakýmsi svědomím politiky.

„Já jsem měl tak trochu obavy, kam se bude ubírat tato země v budoucnosti
a šlo mi o to, abychom měli kandidáta, který bude hledět do budoucnosti a
pomohl překonat ty nešvary, jaké jsme tady měli v 90. letech,“ prohlásil
hned na úvod Hilšer.

Vůbec nevidí jako hendikep, že se dosud v politice nepohyboval. „Prezident
by měl být vzdálen politikaření, měl by být svědomím té politiky,“
pokračoval. Hlava státu má být podle jeho názoru hlasem občanské
společnosti, která dokáže měnit věci. Chcete důkaz? Hilšer prý spolu s
kolegy dokázal jednu věc změnit.

V roce 2008 se dnešní prezidentský kandidát postavil proti Topolánkově
vládě ve věci privatizace fakultních nemocnic. „My jsme zorganizovali
demonstraci, seznámili jsme s tím veřejnost a nakonec ta vláda od toho
musela ustoupit,“ řekl Hilšer.

Teď prý v přímém přenosu sledujeme privatizaci veřejné moci a tomu je
podle Hilšera potřeba čelit, a to tím, že se do správy věcí veřejných
zapojí co nejvíce lidí a ukážou, že dělat politiku má smysl i v
okamžiku, kdy za vámi nestojí nějaký miliardář, oligarcha nebo nějaká
mocenská skupina. Nejenže lze dělat politiku na tomto občanském principu.
Podle Hilšera je to dokonce nezbytné.

S ohledem na to, že dvacet let působí ve zdravotnictví, upozorňoval by na
problémy spojené s českým zdravotnictvím, ale nejen na ně. V České
republice prý máme mnohem víc problémů a prezident na ně má upozorňovat,
otevírat debatu o nich a případně napomoct i jejich řešení. Věcnému
řešení. „Prezident by do toho opravdu měl vnášet věcnost,“
konstatoval Hilšer.

Host má prý pochopení pro obavy lidí z budoucnosti, když vidí tři až
čtyři atentáty v EU ročně. Stejně tak chápe, že lidé mají obavy z
migrace, ale ke všem těmto obavám je nutné přistupovat věcně. „My je
nesmíme zlehčovat, ale zase politici je nesmějí nafukovat a využívat je ke
svému vlastnímu prospěchu,“ upozornil Hilšer.

Pár slov padlo i k Rusku. „Není v zájmu Ruska, aby Evropa držela
pohromadě a aby ty bývalé východní země, které byly dříve ruskou
sférou vlivu, což jsme byli i my, byly napojeny na Západ,“ prohlásil
Hilšer.

Na Ukrajině prý dokonce došla situace tak daleko, že na východě této
země jezdí ruské tanky, nad čímž nesmíme zavírat oči. Zvláště s
naší vlastní zkušeností z roku 1968. Jako prezident by na jedné straně
prosazoval dialog s Ruskem a obchod s Ruskem, ale jen tehdy, když budeme mít
narovnanou páteř. A to nejen vůči Rusku, ale také vůči Spojeným státům
nebo Číně, kterým by se víc líbilo, kdyby EU nedržela pohromadě. „Vždycky
bychom měli mít vykřičník: Evropa musí zůstat jednotná. Ale současně
musíme řešit vnitřní problémy EU. Prozatím nevidím důvod k
vystupování z Evropské unie,“ uvedl Hilšer.

Jako prezident by se tedy soustředil na rozvíjení vztahů se zeměmi
západní Evropy, ale tím by prý neskončil. Více pozornosti by prý věnoval
také Indii.

Když se rozhovor s prezidentským kandidátem chýlil ke konci, Hilšer
prohlásil, že by jako prezident nejmenoval premiérem trestně stíhaného
člověka. Už teď prý lidé tak úplně nevěří v to, že v této zemi
spravedlnost funguje, a jmenování trestně stíhané osoby premiérem by tuto
situaci mohlo ještě zhoršit. „Podívejte se, co s vnímáním spravedlnosti
udělala amnestie Václava Klause,“ zlobil se host. Lidé prý teď mohou mít
pocit, že některé problémy z 90. let minulého století byly v podstatě
zameteny pod koberec.

Kdyby byl Hilšer prezidentem, nejmenoval by vládu opřenou o komunisty. „Nejmenoval
bych, protože by to mohlo ohrozit demokracii v této zemi a prezident této
země musí bránit demokracii v této zemi,“ konstatoval Hilšer. Pokud i
dnes v KSČM najdeme lidi, kteří se dívají pozitivně např. na Stalina,
hrozí, že by mohli do budoucna demokracii ohrozit.

Než se rozloučil s diváky, prozradil Hilšer ještě, že v nedávných
sněmovních volbách volil jednu ze stran, které se spojily do Demokratického
bloku. Buď to byla ODS, KDU-ČSL, STAN, nebo TOP 09. Konkrétnější však
být nechtěl. Diváky také ujistil, že by nikdy nevolil komunisty a SPD Tomia
Okamury.
