Prezident domluvil o kouzlu referenda a přišla odpověď od Kalouska: Kdysi
jste vykládal, že třetina národa je slabá duchem

Sněmovna dnes začala projednávat vládní předlohu o zavedení
celostátního referenda a jeho pravidlech. K návrhu zákona se před poslanci
vyjádřil prezident Miloš Zeman, který jej dlouhodobě podporuje. Po něm
promluvil ministr pro legislativu a pro lidská práva Jiří Dienstbier (ČSSD),
který se rozhovořil o tom, v jakém případě bude možné referendum
vyhlásit a kdy ne. To ale dráždí stranu Úsvit. „Přijde mi sprosté,
když návrh o referendu je vyprázdněn a vůbec se netýká těch
nejdůležitějších otázek,“ připomněl k tomu dnes ve Sněmovně
předseda Úsvitu Marek Černoch. Za debatní pultík si ale také stoupnul
šéf TOP 09 Miroslav Kalousek.

„Cílem vlády není nahradit parlamentní formu republiky, ale umožnit
přímé rozhodování občanů o některých významných záležitostech,“
řekl v pátek v Poslanecké sněmovně ministr pro legislativu a pro lidská
práva Jiří Dienstbier z ČSSD, když normu poslancům představoval.

Návrh na konání referenda je podle jeho slov oprávněn podat každý občan
České republiky nebo skupina občanů, kteří dosáhli ke dni podání
návrhu na konání referenda věku 18 let, podpoří-li jejich návrh petice
podepsaná nejméně 250 tisíci občany České republiky, kteří dosáhli ke
dni podání návrhu na konání referenda věku 18 let.

Občané by si mohli podle ministra vynutit referendum třeba o tom, zda se má
v restauracích kouřit, o legalizaci marihuany, či o elektronické evidenci
tržeb. Návrh ale prý nemůže umožnit, aby bylo vyhlášeno referendum o
setrvání země v EU podobně jako se tomu bude dít ve Velké Británii.
Referendum by nebylo možné ani o otázkách přímo ovlivňujících podobu
státního rozpočtu, či o sazbách daní. Referendum by se podle Dienstbiera
nemohlo uskutečnit ani ve chvíli, kdy by ČR byla nucena porušit závazky
vyplývající z nějaké mezinárodní smlouvy, nebo o odvolání či
jmenování do funkcí.

Návrh na konání referenda může podat pouze občan nebo skupina občanů
České republiky, vláda, poslanci a senátoři Parlamentu České republiky a
vyšší územní samosprávné celky mohou k prosazení svých cílů využít
svou zákonodárnou iniciativu v mezích článku 41 odst. 2 Ústavy a podat
návrh zákona. Poslanecké sněmovně. "Jinými slovy, zákon spočívá na
iniciativě občanů, politici by se neměli za referendum schovávat, ti by
měli rozhodovat, a je na občanech, zda svou peticí vyvolají konání
referenda," připomněl Dienstbier.

Normu o celostátním referendu vláda poslala do Sněmovny už loni v červenci.
Protože jde o ústavní zákon, kabinet pro něj bude muset hledat podporu v
obou parlamentních komorách i mezi opozičními poslanci a senátory. Ve
Sněmovně ani v Senátu koalice nyní potřebnou třípětinovou většinu
nemá a proto se bude muset spoléhnout na pomoc opozice. Komunisté jsou pro
obecné referendum, stejně jako Úsvit. Ovšem ODS a TOP 09 jsou výrazně
proti.

Strana Úsvit bude ale prý prosazovat podstatnou změnu zákona o referendu.
„Parametry, které pan ministr Dienstbier navrhuje, v podstatě neumožňují,
aby občané v referendech opravdu rozhodovali o důležitých otázkách,
třeba na imigrační krizi,“ zdůvodnil to předseda Úsvitu Marek Černoch v
tiskovém prohlášení strany. „Je to jen pozlátko. Návrh zakazuje ptát se
občanů na skutečně důležité věci,“ uvedl také v prohlášení
Černoch.

To nejdůležitější tam není!

„Bohužel otázky k imigračním kvótám, či o setrvání ČR v EU – to
jsou ty nejdůležitější otázky Česka a občané mají mít právo se na to
dotazovat,“ zdůraznil pak Černoch před poslanci.

„Přijde mi sprosté předložit návrh referenda jen jako prázdnou schránku.
O opravdu důležitých otázkách, kde se vláda názoru občanů bojí, se tam
rozhodovat nesmí,“ řekl dále Černoch. Vláda podle něj nechce zřejmě
pustit normální občany k tomu nejdůležitějšímu rozhodování.

ODS třeba v normě chybí možnost vyhlášení referenda k přijetí eura v
ČR. „Dokážu ale odhadnout, jaký by byl výsedek referenda,“ zmínil k
tomu předseda poslanců ODS Zbyněk Stanjura.

Kalousek: Zeman kdysi před referendem varoval!

Stojaté vody sněmovních debat dnes rozčísnul předseda TOP 09 Miroslav
Kalousek, neboť překvapivě vytáhl na světlo prohlášení Miloše Zemana z
roku 1992 z tehdejšího Federálního shromáždění, v němž ale prý Zeman
hovořil zcela jinak, nežli dnes, kdy referendum obhajuje jako něco
důležitého.

"Současně bych chtěl varovat před obecně rozšířenou a dalo by se říci
populistickou iluzí, která vychází z názoru, že hlas lidu je hlasem
božím a že to, co nespraví parlament, spraví občané...Proto bych chtěl
varovat před nekritickým spoléháním na referendum a přál bych si, aby
tento i jakýkoli budoucí parlament toto nikdy neschválil. Miloš Zeman, 21.
ledna 1992," jal se citovat ze starého projevu Zemana Kalousek za debatním
pultíkem.

Zeman tehdy dokonce odcitoval i psychiatra Cyrila Höschla, který v té době
měl za to, že je třetina obyvatel této země slabá duchem, každý sedmý
občan je debilní nebo dementní, či alkoholik a že zhruba polovina obyvatel
této země má podprůměrný intelekt.

"Nechci pochybovat o pravdivosti statistik profesora Höschla. Ale uváděl jsem
je jako poněkud paradoxní výraz své důvěry v tento i v budoucí parlament.
Upřímně řečeno - kladu si někdy otázku, kolik procent poslanců v této
síni je schopno pouze černobílého vidění, a přesvědčují mne o tom
výsledky různých hlasování," našly si ParlamentníListy.cz onu pasáž z
ledna roku 1992, v níž se Zeman vyjadřoval k referendu.

„To byl Miloš Zeman ještě odpovědným politikem, od té doby se stal
bezuzdným populistou, tak nám tady dnes říkal něco jiného,“ dodal pak
ještě Kalousek na konto dnešního projevu hlavy státu.

Okamura: Návrh je jen soupisem důvodů, jak referendum nekonat či zneplatnit

„Vládní návrh zákona o referendu je ve skutečnosti víceméně jen
soupisem důvodů, jak referendum nekonat či zneplatnit,“ řekl k návrhu v
dolní komoře dnes i předseda SPD Tomio Okamura. Podle něj je ale návrh
vlády špatný.

„Náš návrh ústavního zákona na skutečně široké demokratické
referendum, mi ve Sněmovně před dvěma lety ostatní strany v čele s vládou
zamítli. Navrhoval jsem a stále navrhuji, aby občané mohli hlasovat o
jakýchkoliv otázkách, bez omezujícího kvora povinné účasti a k
vyvolání referenda by podle našeho návrhu měla stačit petice o 100 tisíci
podpisů občanů. A výsledek referenda by měl být zároveň pro vládu i pro
Parlament závazný, což ovšem vládní návrh neobsahuje,“ kritizoval
Okamura předlohu.

Přijetí zákona o obecném referendu může podle prezidenta Miloše Zemana
pomoci poslancům vrátit prestiž, která se po roce 1989 prudce snížila.
Zeman totiž dnes poslancům připomněl, že před pětadvaceti lety zaujímali
u občanů – co se týče prestiže – třetí místo, zatímco teď jsou na
předposledním místě před uklizečkou.

Prezident ve svém projevu kupříkladu kritizoval fakt, že vláda může s
navrhovaným referendem nesouhlasit a obrátit se kvůli tomu k Ústavnímu
soudu. Totéž právo ale předloha dává i petentům a proto by se soudci
mohli dostat „do schizofrenní situace“. Návrh vlády přitom dorazí
Ústavnímu soudu dřív než návrh lidí, kteří chtějí referendum vyvolat,
zdůraznil Zeman.

Podle něj také legislativcům poněkud „ujelo pero“, protože prý
ověřování podpisů k vyhlášení referenda má probíhat stejným způsobem
jako tomu bylo při ověřování podpisů při prezidentské kandidatuře, kde
se ale chybové archy sčítaly a ne zprůměrovávaly. „Vznikla už jedna
anekdota - smícháním dvou lahví čtyřicetiprocentního alkoholu dostaneme
kvalitní osmdesátiprocentní alkohol,“ ironizoval tuto praxi prezident.

Debatu o zavedení celostátního referenda, které má i kritiky, Zeman
přirovnal k diskusím o zavedení všeobecného volebního práva před sto
lety. Zaznívají totiž stejné argumenty, že lidé nejsou schopni rozhodovat
a že hrozí vláda lůzy.

Poslanci nakonec dnes debatu, která se vedla v tzv. prvním čtení,
nedokončili a vrátí se k ní nejdříve za dva týdny při pokračování
březnové schůze. Sněmovna ale zřejmě vládní návrh ústavního zákona o
celostátním referendu podpoří; podporu mu slíbili i kritici podmínek pro
vypsání a platnost plebiscitu.
