Nedivte se Turecku, vždyť se musí bránit ruským agresorům. Zatímco se v
Bruselu stále rokovalo, na ČT hovořili experti

Turecko je velmi složitý partner, který vznáší další a další
požadavky. EU se to sice nelíbí, ale evropští lídři jsou si prý vědomi,
že se bez Turecka při řešení uprchlické krize neobejdou. Turci vidí
děravost vnější evropské hranice a vědí, že tahají za delší konec
provazu. Co by tedy Evropa měla dělat? V České televizi v pondělí včer
zaznělo, že musí chránit vlastní hranici a postavit se agresivnímu
počínání Ruska.

Europoslankyně Michaela Šojdrová (KDU-ČSL), velvyslanec ČR při EU Martin
Povejšil a ředitel Organizace pro pomoc uprchlíkům Martin Rozumek v
pondělních Událostech, komentářích debatovali o tom, zda se změní vztahy
EU a Turecka po právě probíhajícím summitu. Podaří se zastavit migrační
vlnu? A je to vůbec v zájmu obou jednacích stran?

Turecko hájí vlastní zájmy

Martin Povejšil v úvodu konstatoval, že vývoj dnešního summitu mnohé
účastníky překvapil. Turecko totiž nastolovalo nové požadavky. „Každopádně
máme co do činění s poměrně složitým a velmi citlivým jednáním,
které prozatím není ukončeno,“ řekl.

„Turecko je těžký partner. Za dané situace je pro EU nepostradatelné. Bez
spolupráce s Tureckem není možné uprchlickou krizi vyřešit, v tom jsou
všichni zajedno. A Turecko má vůči EU své vlastní zájmy, které prosazuje,“
doplnil. S tím, co Turecko požaduje, má problémy Maďarsko i další
členské státy osmadvacítky. Evropským politikům se totiž nezdá, že by
země ležící na pomezí Evropy a Asie plnila své závazky prozatím
schválené při jednáních mezi EU a Tureckem.

Turci také navrhují, že by převzali všechny uprchlíky z Řecka, ale Evropa
by za to přijala syrské občany. Systém jeden za jednoho. „Vztahuje se to
jen na syrské občany, kteří se kvalifikují v tom mezinárodním systému
jako žadatelé o azyl,“ poznamenal Povejšil. Ale toto ujednání by se
nevztahovalo na lidi, kteří se již pohybují po pevninském Řecku, dodal k
dokreslení situace diplomat. Fakticky jde tak především o snahu ulevit
řeckým ostrovům. V platnosti by pak zůstalo evropské ujednání o
přerozdělení desítek tisíc lidí v rámci EU.

Turci vidí naši neschopnost, konstatuje Šojdrová

Šojdrová uvedla, že Turecko vidí, že si EU není schopná chránit hranice
Schengenu, a využívají toho. Rozumek ale zašel ještě dál. „Turecko
není spolehlivý partner, protože represe vůči Kurdům či vlastním
novinářům se v loňském roce zostřily. A pokud se Turecko takto chová k
vlastním občanům, lze jen těžko očekávat, že bude ctít lidská práva
uprchlíků,“ zaznělo z úst Rozumka. „Pro Syřany Turecko v tuto chvíli
není bezpečnou zemí,“ dodal. Zmíněný princip jeden na jednoho považuje
za neudržitelný.

Křesťanská demokratka také vidí řešení jinde. „Řešením je mír na
Blízkém východě, zastavit násilí v Sýrii a postarat se o migranty v
Turecku. Tohle je řešení,“ vyjádřila svůj názor europoslankyně.
Musíme konečně začít chránit vnější hranici Schengenu. A až se to
podaří, dalším bodem na pořadu bude odlehčení Řecku. Řecko už nemá
sílu pomoci stovkám tisíců lidí, které v zemi pobývají.

Tady měl Rozumek jasno. „My bychom měli aspirovat na to vytvořit jednotný
azylový systém, který umožní rychle stanovit, kdo uprchlíkem je a kdo
není. A ten, kdo je, by ten azyl měl dostat. Měl by mít právo pohybovat se
svobodně v rámci Schengenu,“ popsal svou představu ředitel Organizace pro
pomoc uprchlíkům.

Pokud budeme trpět chování Ruska, mnoho se nezmění, varuje Rozumek

Uprchlíci totiž dělají mnohé, aby se dostali dál na Západ. Norsko-ruskou
hranici migranti překonávají na kole, protože existuje dohoda, že migranti,
kteří přejdou z Ruska do Norska pěšky, rozhodně nebudou vítáni. „Na
Slovensku se staly příklady, kdy slovensko-ukrajinskou hranici přeletěli
uprchlíci v helikoptéře. Jsou kopány tunely,“ prozradil divákům host.

Ale to nebylo vše. Šojdrová popsala, že je třeba nastolit mír v Sýrii.
Ředitel Rozumek ukázal na Rusko. „Klíč opravdu leží v Sýrii. A pokud
dovolíme Rusku bombardovat obyvatele Aleppa i další občany v Sýrii,
nemůžeme chtít po Řecku, aby situaci zvládalo,“ uzavřel rozhovor.
