Po středeční sněmovně už mohu poskládat všechny střípky mozaiky ke
kauze Čapí hnízdo. Babišův exnáměstek v noci sepsal tento text

Český ekonom a státní úředník Lukáš Wagenknecht, který byl náměstkem
ministra financí Andreje Babiše, se na svém blogu na serveru Aktuálně.cz
znovu vyjádřil k aktuální kauze – Čapí hnízdo – svého bývalého
chlebodárce .

„Pan Babiš mě ve své řeči v Poslanecké sněmovně, na kterou se vztahuje
imunita, obvinil z toho, že jsem řekl pravdu. Řekl jsem, že z veřejných
zdrojů byly informace o způsobilých výdajích na firmu Farma Čapí hnízdo
203 milionů. Z toho vyvodil závěr, že jsem lhář. Logice se možná takový
závěr příčí, ale ve světle všech výroků v kauze Čapí hnízdo mne to
nijak nepřekvapuje. Horší jsou pro mě důsledky takového závěru. Od
včerejška si musíme vybrat, zda věřit logice, nebo panu ministrovi; obojí
najednou již nelze,“ sdělil Wagenknecht s tím, že nyní lze však
konečně poskládat všechny střípky mozaiky o přidělení dotace Čapímu
hnízdu.

Následně konstatuje, že chyběla potřebnost dotace, byla také patrná
přítomnost strategického partnera a nešlo o malý a střední podnik. „Když
různé firmy vlastní jedna rodina, jde o společné ovládání,“
konstatoval také. Zároveň uvedl, že auditované účetní závěrky firmy
Farma Čapí hnízdo jsou neúplné či zfalšované.

Střípky podle něj ukazují, že Čapí hnízdo bylo čápovo. „Německé
úřady dokázaly v roce 2012 poznat machinace s definicí malého a středního
podniku dokonce předtím, než samotnou dotaci udělily. I italské úřady v
roce 1999 (před tím, než poskytly dotaci údajně malé firmě na výrobu
solárních panelů vlastněné velkým holdingem) měly tu slušnost zeptat se
Evropské komise, zda jde o podporu slučitelnou. Evropská komise a následně
i Evropský soudní dvůr potom italským úřadům potvrdily, že nejedná-li
se o samostatný a nezávislý malý a střední podnik, který podporu
skutečně potřebuje, je poskytnutí podpory takovému podniku protiprávní.
Je vidět, že u nás jsme tak trochu víc na východ a moc se s tím nepáráme.
Důležité je dotace vyčerpat,“ uzavřel.

V minulém týdnu zvedl exnáměstek Babiše ze židle

„Celá debata o tom, kdo byl vlastníkem firmy Farma Čapí hnízdo, je totiž
z velké části nesmyslná, a to minimálně ze dvou důvodů. Za prvé, není
zas až tak podstatné, jestli byla firma Farma Čapí hnízdo malým či
středním podnikem. Za druhé, není důležité, kdo byl držitelem
anonymních akcií této firmy v letech 2008–2013,“ sdělil již před
několika dny Wagenknecht.

Následně vysvětlil princip přidělování dotací a také ekonomickou
situaci firmy v době, kdy o přidělení financí žádala. „Evropské dotace
jsou zde pouze pro ty malé a střední podniky, které výhody z nich plynoucí
skutečně potřebují. Pokud malému a střednímu podniku, který dotaci
nepotřebuje, protože není znevýhodněn, úředníci dotaci přesto dají,
jednají protiprávně. Stejně protiprávně jedná malý a střední podnik,
pokud žádá o dotaci s vědomím, že má možnost jednoduše získat
financování pro svůj projekt jinými způsoby – například u banky nebo od
strategického partnera projektu,“ konstatoval bývalý náměstek.

Dodal také, že Farma žádnou dotaci vůbec nepotřebovala, protože projekt
mohl být celý financovaný ze získaného úvěru. „Krom toho strategický
partner projektu zajišťoval firmě Farma Čapí hnízdo řadu služeb
souvisejících s realizací projektu Čapího hnízda – například stavební
práce nebo služby designéra a architekta. Opět, jestliže strategický
partner projektu mohl pomoci a skutečně pomohl zajistit realizaci projektu,
který by skutečně znevýhodněný malý a střední podnik sám nezvládl,
pak je zřejmé, že žádnou dotaci nepotřeboval,“ podotkl Wagenknecht.

„Nezáleží tolik na tom, kdo malý či střední podnik formálně vlastní,
ale zda tento podnik jedná samostatně a nezávisle, nebo zda jedná společně
s jiným podnikem,“ vyjádřil se následně Wagenknecht k otázce anonymních
akcií. Jak také dodal, nezávislost a samostatnost malého a středního
podniku nesmí být obcházena z formálních důvodů nebo pomocí čistě
formálních právních konstrukcí.

„Kauza Čapí hnízdo ukazuje na dva závažné problémy. Za prvé to, že
dotační úřady neřeší, zda se v Česku čerpají evropské dotace
oprávněně, či nikoli. Dodnes v podstatě nikdo nekontroluje skutečného
vlastníka, a to minimálně v případech, kdy o dotaci žádá nějaký
finančně silný hráč. Za druhé, je naprosto nutné, aby nejen o veřejné
zakázky, ale i jakékoli dotace mohly žádat pouze firmy s jasně
prokazatelnými vlastníky. Když už pro nic jiného, tak aby se podobné
mediální frašky a tahání anonymních vlastníků v kauze Čapí hnízdo
jako králíků z klobouku kouzelníka Pokustona již v budoucnu nemohlo
opakovat,“ uzavřel Wagenknecht.
