U Jílkové proběhla vážná debata o očkování. V závěru došlo i na
silné obvinění médií

Představuje očkování proti chřipce jen výhodný byznys, nebo jde opravdu o
ochranu zdraví občanů? Na tuto zásadní otázku hledali odpověď hosté
pořadu Michaely Jílkové v pořadu Máte slovo České televize. Před
kamerami zaznělo, že bychom neměli příliš věřit médiím hlavního
proudu, pokud jde o očkování proti chřipce. Došlo i na otázku, zda
očkování může vyvolat autismus u dětí.

Předseda České vakcinologické společnosti profesor Roman Prymula,
praktická lékařka Ludmila Eleková, předsedkyně Odborné společnosti
praktických dětských lékařů Alena Šebková, Zuzana Candigliota z Ligy
lidských práv, Václav Hrabák ze Společnosti pacientů s následky po
očkování a pan Josef Pilař, který v dětství onemocněl dětskou obrnou a
věří, že si nemusel nést doživotní následky, pokud by byl očkován. Ti
všichni debatovali ve čtvrtečním pořadu Máte slovo moderátorky Michaely
Jílkové v České televizi.

Je prý popsáno, jak se hliník z vakcín dostává do mozku

„Účinek vakcín na organismus se studuje posledních patnáct let. A jsou
jasně popsány následky očkování,“ poznamenala hned na úvod lékařka
Eleková s tím, že vakcíny mohou vyvolat i autismus. Prymula se jasně
postavil do opozice. Podle jeho názoru je toto tvrzení absolutně nepravdivé.
„V Japonsku například očkovali proti spalničkám, ale když přestali
očkovat, čísla autismu neklesla."

Lékařka Alena Šebková dodala, že účinky vakcín je třeba studovat mnohem
déle než jen patnáct let. Nesmíme navíc zapomínat na to, jaké genetické
předpoklady mají jednotlivé děti. Nesmíme zapomínat na to, že se děti
rodí starším rodičům. „Bylo vysledováno, že od čtyřiceti let věku
otce se riziko výskytu autismu zvyšuje,“ upozornila. Navíc autistickou
poruchu lze často odhalit až v pátém roce věku.

Eleková si ale trvala na svém: „Je popsáno, jak se hliník z vakcín
dostává do mozku. Je popsáno, jak je autismus léčen a chodí po světě
řada vyléčených dětí.“ Prymula tato tvrzení ale smetl ze stolu. Mezi
autismus a hliník podle jeho názoru nelze klást rovnítko. Poslední studie z
přelomu let 2015 a 2016 ukazuje, že tato spojitost tady není. Výzkumy také
ukazují, že určitá rizika existují u Afroameričanů, ale ne u nás.

V tu chvíli se ale ozval pan Hrabák. „Úkaz u afroamerického rizika
neznamená nebezpečí pro nás? Toto tvrzení se mi zdá velmi silné,“
konstatoval. Před kamerou však také došlo na Zika virus. „Pan Hrabák tady
šíří nesmysly týkající se Zika viru,“ posteskl si. Pokud jde o autismus,
tím trpí i řada lidí, kteří očkováni nebyli. Jeden z otců v publiku ale
trvá na tom, že po očkování se na jeho synovi autismus projevil. „A v
osmi letech je mluvením na úrovni jednoročního dítěte,“ prozradil otec.

Od další ženy z publika však zazněl možná ještě smutnější příběh.
„Mám těžce postiženého desetiletého syna, který byl očkován před
deseti lety. A dnes křečuje, má plíny, leží, je to zkrátka desetileté
mimino. My jsme s manželem byli šokováni z toho, že nám každý z
neurologů řekl něco jiného. A můj syn není jeden z milionu, jak tvrdíte.
Těch lidí je mnohem víc,“ obrátila se přímo na Romana Prymulu. Ten
kontroval, že podobná onemocnění opravdu nemusejí souviset s očkováním.
Doplnil ovšem, že se nebrání některým individuálním plánům očkování.
Rozhodně se však staví proti provoláním, že by bylo nejlepší, kdyby
děti nebyly očkovány vůbec.

„Pokud rodiče u dětí sledují podezřelé projevy, měli by lékaře
upozornit a my bychom měli to dítě důkladně vyšetřit,“ zaznělo také
od Romana Prymuly.

Paní Candigliota vzpomněla příkladu paní, se kterou mluvila. Její dítě
má ochrnutou polovinu obličeje a prokazatelně tam existuje spojení s
očkováním. „Bylo to po hexavakcíně,“ prozradila Candigliota. Šebková
připustila, že některá rizika existují. „Nikdo nevylučuje, že
očkování může mít závažné nežádoucí účinky,“ uznala. Musíme
však mít také na paměti, že očkování v maximální možné míře
eliminuje onemocnění zdravých dětí obrnou. Vakcíny uspěly v boji proti
černému kašli a tak podobně.

Ani tady ale Ludmila Eleková nezůstala stranou. Po očkování proti obrně se
vám prý může stát, že onemocníte kvůli tomuto očkování.

Individuální plány rozmetají systém

Ve vysílání došlo také na rizika spojená s očkováním proti spalničkám.
Šebková poznamenala, že děti do pěti let věku mají vyšší
pravděpodobnost komplikací při této nemoci. Proto je dobré proti
spalničkám očkovat. V Německu k podobným komplikacím a úmrtí dítěte
před pár lety došlo a Německo tedy není právě daleko od nás. Eleková se
domnívá, že by některým dětem možná pomohlo, kdyby nebyly očkovány a
prodělaly spalničky. „Pro některé děti by to možná bylo lepší. Když
máte zdravé děti, dobře živené, tak spalničky prodělají v podstatě
jako běžnou dětskou nemoc,“ konstatovala Eleková.

Slovensky hovořící lékař z publika se v jistou chvíli neudržel. Existují
jasná data o tom, že se spalničky mohou posunout až k zápalu mozkových
blan, a to je velký problém.

Jílková také položila otázku, zda by bylo možné snížit počet
očkování. Z publika rovněž zaznělo, že by pro každé dítě mohl být
stanoven individuální plán očkování. Lékařka Šebková však tuto výzvu
rozmetala. Dovedete si představit, že třeba 100 tisíc dětí bude mít
individuální plán? Bylo by to krásné a ten systém by to úplně rozmetalo,“
poznamenala ironicky.

Pozor na média hlavního proudu, protože...

Nakonec došlo i na očkování proti chřipce. Eleková toto očkování
nedoporučuje, protože jeho účinnost je pochybná. Následně znovu zazněl
varovný hlas z publika staršího pána. „Česká vakcinologická společnost
si zaplatila kampaň na ovlivnění novinářů. Této kampaně se zúčastnilo
šestnáct novinářů z ČTK i z Českého rozhlasu,“ uvedl pán sedící v
publiku. „To je ale velmi silné obvinění, máte na to důkazy?“ ptala se
Jílková. „Je třeba, aby česká společnost věděla, že je proudem
hlavních médií ovlivněna,“ doplnil pán.

Předseda České vakcinologické společnosti profesor Roman Prymula ale
kontroval, že si jako předseda této společnosti žádnou takovou kampaň
neobjednal, ani neví o tom, že by to někdo udělal. Faktem ovšem také je,
že se někdy nepodaří trefit kmen chřipkového viru a pak je účinnost
očkování slabá. V některých letech může být očkování na úrovni 60 i
70 procent, a to není málo.
