Jestli budete Brity trestat, ještě více se zatvrdí. Politolog Tomský varuje
Brusel

Od zahájení vyjednávání britské vlády premiérky Mayové s Evropskou
unií uběhlo pět měsíců. Jenže od té doby se žádný velký pokrok
neudál, spíše to vypadá, že strany snad ani nevědí, co je předmětem
jejich jednání a jaký je vlastně společný cíl. Čas ale neúprosně
tlačí a uzavření smlouvy o opuštění tak provázané mezistátní
konstrukce bude velmi složité.

Lisabonská smlouva nařizuje, aby dohoda o brexitu byla hotová nejpozdějí
devětadvacátého března, tedy v den ukončení členství. „Proto se už
delší dobu mluví o nejméně dvouletém přechodném období. Po vypršení
britského členství v EU,“ říká politolog Alexander Tomský v MF DNES.

Cílem, který obě strany spojuje, je smlouva o budoucim politickém a
hospodářském partnerství. Jenže Brusel předložil Britům tři
ultimativní podmínky. Pokud nebudou splněny, nedojde k zahájení dalšího
jednání.

„Mají se určit a Evropským soudem chránit práva občanů Unie v Británii.
Má se vyřešit problém otevřené vnější hranice Schengenu v Severním
Irsku a nakonec dohodnuta platba za rozvod,“ upřesnil Tomský.

Aby vše zůstalo při starém, je nespíše zbožným přáním sedmadvacítky.
Snaha donutit Británii přijmout norský model je však velmi nepravděpodobná.
„Stoupencům brexitu nejvíce záleželo na omezení přistěhovalců. Londýn
ma jasný cíl a to neomezený bezcelní trh s Unií,“ miní politolog.

To, že by občané Unie měli v Británii větší práva než vlastní lidé,
bere Londýn za imperiální nátlak. Není proto tak překvapivé, že se celé
jednání zaseklo, když Britové chtějí zrušit právo Evropanů na migraci
za prací.

Obě strany se zatím dohadují především o britskou platbu za odchod. „V
obavě, že k dohodě nedojde a Británie nic nedá tak Evropská komise
požaduje šedesát miliard eur na dřevo za sedmileté závazky a stěhování
dvou evropských bank z Londýna na kontinent,“ říká politolog.

Původně Mayová sdělila, že Británie zaplatí dvacet miliard eur, nyní je
prý ochotna nabídnout dvojnásobek. Jisté je akorát to, že voliči
pravděpodobně vůbec nečekali, že dojde na nějaké odškodnění Unie. „Snesitelná
částka by pro ně byla čtyřicet miliard, ale větší suma už by znamenala
rozpoutání pekla,“ míní Tomský.

Znatelný je nepřátelský přistup Komise vůči Britům. Odchodem stát,
který měl v Unii takovou váhu, totiž do ideologie Evropské unie zasadil
velkou ránu. „Dost možná se z ní bude ještě dlouho vzpamatovávat, byť
nehrozí odchod dalšího členského státu,“ uvedl politolog.

Mnoho lidí v Bruselu možná tajně doufá, že při hlasování o špatných
podmiínkach brexitu Mayová padne. „Mezi poslanci konzervativců se nachází
minimálně patnáct disidentů,kteří chtějí brexit vyřadit z kolejí.
Zásah přímé demokracie znamená zmatek. Lidé nevolili jen pro brexit, ale
protestovali proti názorové sjednocené politcké elitě, jejiž autoritu
odmítli,“ sdělil.

Brexit znamená brexit, jak prohlásila britská premiérka, a nikdo, kdo zná
britské tradice, o tom nemůže pochybovat. Přesto mnozí hovoři o
polovičatém řešení s nedohodou. „Pravdou zůstavá, že Angličané
umějí prohrávát. I vládnoucí třída umí ustupovat, ale pokud chtějí
eurokraté trestat, tím více je zatvrdí,“ uzavřel politolog Alexander
Tomský.
