"Blbost namyšlených redaktorů ČT." Petr Žantovský se zhrozil při
sledování rozhovoru s Klausem. Navíc posílá stížnost kvůli jednomu
konkrétnímu záběru

TÝDEN V MÉDIÍCH Svobodu médií by rádi okleštili studenti univerzity v
Londýně, kteří požadují zákaz bulvárních deníků. Ale co je to proti
našemu chystanému zákonu, u něhož je jednoznačné podezření, že není
namířen proti terorismu, ale proti lidem, kteří jsou nepohodlní
stávající mocenské elitě. Petr Žantovský si ve svém pravidelném
přehledu mediálních zajímavostí uplynulého týdne všímá i toho, jak
Česká televize udělala z Jiřího Bradyho propagátora holocaustu a ve
stejném pořadu porušila zákon o ČT i o rozhlasovém a televizním
vysílání.

Informací serveru listu The Guardian o tom, že studenti Městské univerzity v
Londýně, vysoké školy s jedním z nejprestižnějších žurnalistických
oborů v zemi, chtějí zakázat bulvární deníky, začíná Petr Žantovský
svůj pravidelný přehled mediálních zajímavostí uplynulého týdne. „Velice
mě udivilo, že ve Velké Británii, která byla vždy etalon všeobecné
demokratické tolerance, vychovávají studenty na vysokých školách k
něčemu takovému. Samozřejmě že ne všechny, někteří se od toho
distancovali, nicméně už sama ta skutečnost, že taková iniciativa může
vzejít z vysokých škol, je velmi drsná. V prohlášení s názvem ‚Proti
fašismu a sociálnímu oddělování v britských médiích‘ studenti tvrdí,
že deníky Sun, Express, Daily Mail a další zveřejňují islamofobní
články a jsou pro sociální oddělování,“ uvádí pro ParlamentníListy.cz
mediální analytik Petr Žantovský.

Sám má však se zmíněnými listy jinou zkušenost. „Když do Anglie jedu,
tak se snažím s těmi novinami seznámit i na vlastní kůži. Musím říct,
že to jsou docela pitomé bulvární tabloidy jako všechny tabloidy na světě,
ale opravdu jsem si nepovšiml, že by v nich byla znát nějaká tendence k
sociálnímu oddělování. To už je takový předstupeň rasismu a jako by to
vyjadřovalo názor, že by se měli lidé jiných, řekněme, ras nebo
etnických původů vyčleňovat ze společnosti. To ale, prosím pěkně, ve
Velké Británii nikdy nebyla pravda. Tam byl veliký přísun přistěhovalců
z Pákistánu, z Indie a z různých podobných zemí dávno před jakoukoli
migrační krizí v osmdesátých letech, ale ti lidé jsou normálně
začleněni do společnosti,“ upozorňuje mediální odborník.

Celoevropsky se atmosféra proměňuje ve velmi netolerantní

Koneckonců to dokládá i fakt, že Londýn má muslimského starostu Sadiqa
Khana. „Takže všechny tyhle fráze jsou podle mého názoru zase jenom
určitou další kapkou do takového celospolečenského mlýna, aby se na to
pak mohlo poukázat a říkat: ‚Podívejte. se, vždyť i britští studenti
univerzity říkají, že ten a ten typ médií je islamofobní, je škodlivý,
je nějaký a žádají jeho zakázání.‘ A velmi silně to vypadá jako
předstupeň nějakého dalšího restriktivního působení někoho vůči
něčemu. Nevím, do jaké míry to má, nebo nemá podporu zrovna toho
londýnského starosty, to z toho prohlášení není zřejmé. Ale fakt je ten,
že to je politikum, které může nějak zapůsobit, a to, myslím, velmi
neblaze,“ obává se Petr Žantovský.

Především proto, že se celoevropsky proměňuje atmosféra ve velmi
netolerantní. „Ale ne vůči sociálně odděleným nebo migrantům, ale
vůči lidem, kteří byli vždy tolerantní a vždy byli pramenem tolerance.
Seděl jsem včera na ‚Kulaťáku‘ v Dejvicích a přímo na tom náměstí
se koná nějaká výstavka ze života a díla Václava Havla. A je na ní jeden
citát, který bych si dovolil parafrázovat. On říkal, že na demokracii je
obtížné to, že ti, kteří ji upřímně cítí a respektují, mají velmi
svázané ruce v tom, co činí. Zatímco ti, kterým je úplně ukradená,
těmito slovy to neřekl, ale v zásadě to tak vyznívá, že ti, kteří ji
ignorují, tak si mohou dovolit absolutně všechno. To je veliká pravda,
která navzdory tomu, že ji řekl Havel v jiném kontextu, platí o dnešním
světě o to více. A to je velmi neblahé,“ myslí si mediální analytik.

Nestačí mít svobodu, ale důležité je přát ji i tomu druhému

Ani druhé dnešní téma nevzbuzuje z pohledu svobody projevu v médiích
příliš mnoho optimismu. „Vyděsilo mě, že ústavně-právním výborem
Senátu prošel Pelikánův návrh protiteroristického zákona a dokonce ho ten
výbor doporučil jednomyslně. Proti tomu zákonu se nějak radikálně vymezil
veřejně ze senátorů pouze Jaroslav Kubera, který je znám tím, že je
jedním z mála nositelů původního ducha ODS. To znamená ducha svobody,
svobodomyslnosti, tolerance a přejícnosti svobody. To je něco velmi
důležitého, protože nestačí mít svobodu, ale důležité je přát ji i
tomu druhému. A to podle Kubery zcela zjevně tenhle návrh zákona porušuje,
a proto veřejně prohlašuje, že ho nepodpoří,“ říká pro
ParlamentníListy.cz Petr Žantovský.

Vnímá to jako velmi cenný postoj v této nátlakové době, kdy je velmi o
strach říci upřímně, co si člověk o věcech myslí. „Zejména o
takových věcech, které jsou fedrovány v médiích způsobem velmi
jednostranným, což je i případ tohoto zákona. Ostatně nejsme v tom sami.
Ve Spojených státech podobný zákon prošel v květnu v Senátu, v Polsku
prošel také ve stejné době, pokud vím, Radou ministrů, něco podobného
mají na Slovensku už od loňského prosince. A v zásadě je to u nás jakési
legislativní opodstatnění vytvoření toho útvaru na Ministerstvu vnitra.
Toho útvaru, který má údajně sledovat jakési proteroristické,
prokremelské nebo nevím jaká ještě mediální vyjádření a mediální
aktivity. Mě na tom, musím říct, vyděsila hlavně formulace ‚schvalování
terorismu‘,“ přiznává mediální odborník, že mu to připadá jako
něco naprosto šíleného.

Za dílo určité publicistické nadsázky se půjde pěkně za katr

V té souvislosti připomíná billboard s fotografií Usámy bin Ládina a
heslem „I já to myslím upřímně“, který před dvanácti lety nechal
vyvěsit známý kreslíř Štěpán Mareš. „Usáma bin Ládin, tehdejší
ikona islámského terorismu a Al-Káidy, a parafráze na tehdejší billboardy
Stanislava Grosse bylo tehdy vnímáno jako velmi černý humor, nicméně jako
humor. Teď může dojít k tomu, že kdyby Mareš nebo kdokoli jiný něco
podobného vyvěsil na ulici dnes, skončí před soudem a bude obhajovat tenhle
výtvor jako dílo určité publicistické nadsázky. Proti němu bude stát
nějaký státní zástupce, bude tam sedět soudce a budou velmi rigidně trvat
na výkladu litery zákona ve smyslu, když zobrazuje lídra světového
terorismu a ještě mu do úst vkládá takovou pozitivní větu, tak to nelze
interpretovat jinak než jako schvalování terorismu a půjde pěkně za katr,“
varuje Petr Žantovský.

Za to bude hrozit vězení od tří do dvanácti let. „Takže to je něco,
čeho se opravdu bojím, protože výklad toho, co je to schvalování terorismu,
je velice gumový a samozřejmě záměrně. Když si vezmete, že mnoho lidí
se bouří ve svých názorech proti oficiálnímu stanovisku, že občanské
referendum na Krymu o připojení k Ruské federaci byl podle oficiální
americké interpretace akt mezinárodního terorismu ze strany Ruska, tak ve
chvíli, kdy já řeknu, že si myslím, že to tak nebylo a že tam proběhlo
nějaké referendum, tak se mohu stát podle toho zákona také člověkem,
který obhajuje mezinárodní terorismus. A kdo ví, jak se mnou bude naloženo.
Je to velmi nebezpečné přitvrzování toho legislativně mediálního tlaku
na vytváření nesvobod,“ kritizuje mediální analytik.

Pokus vtěsnat Klause do protizemanovských vyjádření nevyšel

Připomíná, že prvním krokem v tomto směru byl USA PATRIOT Act, zákon o
sjednocování a posilování Ameriky neboli vlastenecký zákon z roku 2001.
„Pikantní bylo, že Patriot Act zavedl republikánský – tedy údajně
konzervativní – prezident, nikoli tedy demokratický, byl to George Bush
mladší. A od tohoto Patriot Actu se odvíjejí všechna další a další
legislativní omezení svobody slova a svobody názoru. K tomu ještě dodám,
že v normální, suverénní a sebevědomé zemi se na jakékoli zločinecké
aktivity pohlíží z hlediska trestního zákona. A i na teroristické činy
trestní zákon stačí. Na to nepotřebujeme vymýšlet další zákony, u
nichž je jednoznačné podezření, že nejsou namířeny proti terorismu, ale
proti lidem, kteří jsou nepohodlní stávající mocenské elitě,“
podotýká Petr Žantovský.

Pro závěrečné téma obrátil pozornost k veřejnoprávní televizi. „Ve
čtvrtek jsem sledoval rozhovor s bývalým prezidentem Václavem Klausem v
pořadu 90´ ČT24. Bylo úžasné, jak se ho paní redaktorka snažila
neustále vtěsnat do nějakých protizemanovských vyjádření, do věcí, do
diskusí, do témat, s nimiž on nemá absolutně nic společného. Speciálně
to bylo patrné na tom, jak znovu oživovala téma Brady a dalajláma. To je
dost neuvěřitelné a jsem opravdu zvědav, jak dlouho našim mediátorům
tohle téma vydrží, protože to téma bylo mrtvé už v okamžiku svého
vzniku. To bylo vyfabrikované zcela zjevně a teď už zase slouží jenom jako
klacek v ruce nějakých účelových redaktorů,“ domnívá se mediální
odborník.

To se povedlo: Brady měl dostat metál za propagaci holocaustu

Zaujala ho věta, kterou redaktorka Michaela Hergetová v rozhovoru s Václavem
Klausem pronesla. „A to bych pasoval na pitomost týdne. Ta věta zněla: ‚Pan
Brady to měl dostat – míněno metál – za propagaci holocaustu.‘ Uf, to
jsem tedy u té televize padl na záda, protože pan Brady dělal asi v životě
ledacos, ale zcela určitě nepropagoval holocaust. Protože kdyby ho propagoval,
tak spadá pod zákon o Osvětimské lži a rozhodně nespadá do množiny lidí,
kteří by měli dostat od prezidenta metál. Prostě blbost těch namyšlených
redaktorů, kteří si nevidí do úst ani do té míry, aby zformulovali
věcně správně svoji demagogickou otázku, je naprosto neuvěřitelná,“
konstatuje pro ParlamentníListy.cz Petr Žantovský.

Ať se však na obrazovce dopustí čehokoli, jsou chráněni celým
managementem České televize. „Tomu je zjevně zcela jedno, jakou pověst ta
televize má a že ji má čím dál horší. Jediné, o co usilují, je
zvednout zákonem stanovené poplatky, aby mohli dělat větší byznysy. To je
úžasné. A za co máme platit tyto nebo ještě větší poplatky? Za hloupost
redaktorky, která říká, že Brady propaguje holocaust? To se mi nezdá. A
když tedy jsem u toho, co si platíme, tak během toho rozhovoru s Klausem
zapojila ČT také několikrát opakované píárko na tu akci 28. října na
Staromáku. Bylo tam mnoho záběrů, bylo znovu zopakováno vyjádření pana
Gazdíka, všichni ti protagonisté se tam znovu připomenuli, abychom jim
náhodou nezapomněli udělat náležitou propagaci,“ poukazuje mediální
analytik na „obdivuhodnou“ snahu veřejnoprávního média.

Kašlou na zákon o ČT i o rozhlasovém a televizním vysílání

Důvod, proč doprovodné obrázky k rozhovoru s Václavem Klausem zmiňuje, je
však mnohem vážnější. „V rámci toho rozhovoru se ve 20 hodin a 46 minut
objevily záběry z té demonstrace a byl tam k vidění jeden její účastník,
který držel transparent, na němž byl nápis ‚Miloš mi prdel‘. A to,
prosím pěkně, odporuje zákonu nejenom o České televizi, ale i zákonu o
rozhlasovém a televizním vysílání, protože se objevuje sprosté slovo
před dvaadvacátou hodinou. A já tímto pádem posílám Radě České
televize i Radě pro rozhlasové a televizní vysílání podnět k
prozkoumání tohoto záběru ve 20 hodin a 46 minut čtvrtečního data. A
čekám, že na to budou příslušné orgány reagovat tak, jak jim zákon
ukládá,“ dodává Petr Žantovský.
