Ten Zeman snad musel zabít Opletala. Zdeněk Zbořil píše o tom, co se
odehrálo letos 17. listopadu

Zdá se, jako by studenta Jana Opletala zabil v roce 1939 nějaký Rus a když
už ne Rus, tak alespoň prezident Miloš Zeman, kterého nemá v lásce velká
část lidí, kteří si v Praze připomínali 17. listopad 1939 a 1989. Lidé
na akcích dávali najevo, že patří na Západ a že prezident Zeman dělá
ostudu, z čehož politolog Zdeněk Zbořil dovodil právě onu myšlenku, že
náš prezident zabil studenta Opletala.

V komentáři pro První zprávy.cz Zdeněk Zbořil konstatuje, že oslavy 17.
listopadu se letos nějak posunuly. Měli bychom si připomínat smrt studenta
medicíny Jana Opletala, který zemřel během protestů na počátku války v
roce 1939. Od roku 1941 se na počest protinacistických protestů slaví
Mezinárodní den studentstva.

Letos se ale zdálo, že studenta nezabili nacisté, ale nějací Rusové,
protože demonstranti nesli Prahou nápisy ve stylu „Patříme na Západ a ne
na Východ“. „A když už ne Rus, tak alespoň prezident Miloš Zeman,
který podle hesel a transparentů těch letos demonstrujících, má k ‚Rusům‘
podezřele blízko. Dokonce mluví rusky, sice s těžkým českým přízvukem,
ale žádné typicky české ‚já bydláju v chotěli za rogom‘ to není. A
kdyby si prý stočlenný tým pana ministra vnitra Chovance dal práci, zjistil
by, že Miloš Zeman čte některé knihy dokonce i v ruštině,“ napsal
Zbořil.

Politolog si k tomu dovolil podotknout, že druhá světová válka byla
rozpoutána národem sídlícím na Západ od nás, totiž Německem.
Demonstranti možná také zapomněli, že lidé z Východu umírali v
koncentračních táborech právě v Německu – tedy na Západě. Tak vidí
situaci Zbořil, který však zároveň nezmínil koncentrační tábory v
Polsku a vyhlazování lidí, k němuž docházelo přímo v Bělorusku či v
Pobaltí.

Celý komentář najdete zde

Zbořil místo toho připomíná, že Karel Marx a Bedřich Engls tvořili svá
síla na Západě, a ne v Rusku. „Dokonce i V. I. Lenin uměl německy,
podobně jako téměř všichni vedoucí bolševici a světoví revolucionáři
v Rusku, kteří podobně jako on, hovořili a četli politické texty a výzvy
v němčině, ve které v roce 1921 v Berlíně publikoval Nikolaj Bucharin
svůj ve svém době známý spisek „Transformation der Ekonomie“. Sjezdy
ruské sociální demokracie se až do roku 1917 pořádaly jen na Západě, a
ty dva nejslavnějších, na kterých vznikla strana bolševiků v letech 1902–1903
v Bruselu a v Londýně. Na jedné své konferenci se v roce 1912 dokonce sešli
i v Praze, která tehdy ještě patřila na Západ, a to dokonce v dodnes
stojícím Lidovém domě v Hybernské ulici,“ doplnil Zbořil. Aby toho
nebylo málo, tak i pověstná Mnichovská dohoda se zrodila na západ od
našich hranic.

„A konečně rok 1989 sice přišel z Východu, ale po dohodě ze Západem, a
můžeme souhlasit s autory, kteří píší, že polistopadový
sociálně-ekonomický projekt je spojením toho nejhoršího, co nabízel
západní kapitalismus a východní, ze Západu na Východ dovezený,
socialismus,“ podotkl Zbořil.
