Když jsou homosexuálové bohatí, milujeme je. Ale chudé dokážeme i zabít,
říká turecká spisovatelka

Turecko se nikdy nestane členem Evropské unie, protože má jiné
náboženství. Myslí si to turecká spisovatelka Ayşe Kulinová, která se v
těchto dnech účastní Festivalu spisovatelů Praha a ve svých románech
přibližuje sociální i politické problémy současného Turecka. V rozhovoru
s ČTK Kulinová vyjádřila obavy ze striktní náboženské výchovy v
tureckých školách či z autoritářských kroků tureckého prezidenta Recepa
Tayyipa Erdogana.

„Myslím, že EU je křesťanský klub, který nás nikdy nepřijme, ani
kdybychom se stali nejdemokratičtější zemí na světě,“ uvedla Kulinová.
Podle ní se muslimské Turecko nestane členem EU ani po konci Erdoganovy éry.
Jednání o vstupu Turecka do EU začala v roce 2005, od té doby ale téměř
nikam nepokročila. Brusel Ankaře dlouhodobě vyčítá nedodržování
lidských práv a porušování svobody slova.

Na zatýkání lidí v Turecku kvůli kritice prezidenta poukázala v rozhovoru
s ČTK i Kulinová. „Erdogan není v jednoduchém postavení, protože Turecko
prochází velmi obtížným obdobím, ale zavírat novináře a spisovatele?“
rozhořčila se Kulinová. Pronásledování svých kritiků Erdoganova
autoritářská vláda ještě zintenzivnila po loňském pokusu části
turecké armády o převrat.

„Nevíme a ještě dlouho vědět nebudeme, kdo vlastně za tím stál, ale
Erdogan to využil jako příležitost,“ uvedla Kulinová. Po pokusu o
převrat loni v červenci byl v Turecku vyhlášen výjimečný stav, který
umožňuje prezidentovi vládnout pomocí dekretů. Na jejich základě vláda
zahájila rozsáhlé čistky ve státní správě a převzala i řadu
soukromých podniků včetně vydavatelství a novin. O práci přišlo na 160
000 lidí včetně soudců, policistů či učitelů, z toho na 50 000 lidí
skončilo za mřížemi.

Homosexuálové v Turecku a další citlivá témata

Kromě tří desítek knih je Kulinová i autorkou dvou otevřených dopisů
Erdoganovi. V prvním z listů kritizovala náboženskou výchovu ve školách,
která podle ní musí být dobrovolná. „Vaši věrní stoupenci neradi vidí
nezahalené ženy, já jsem muslimka, která se nezahaluje. Kdo mě ochrání
před hněvem některých voličů,“ zeptala se Erdogana ve druhém dopise
Kulinová, která si pro své knihy vybírá i odvážná a kontroverzní
témata.

„Když jsou (homosexuálové) bohatí a slavní, tak je milujeme, uctíváme,
chodíme na jejich koncerty, ale jsou-li chudí, tak je dokážeme i zabít,
otcové zabíjejí své syny, někteří napadají lidi na ulici,“ uvedla v
rozhovoru Kulinová, která knihou o homosexuálním vztahu staršího
ženatého muže s jeho mladým zaměstnancem prý ztratila část svých
čtenářů.

Citlivým tématem je podle ní také kurdská otázka. „Turci a Kurdové
nemohou dojít smíření kvůli chybám, které obě strany udělaly,“ uvedla
s lítostí Kulinová. „Není to tak dávno, co jsme nesměli slovo ‚Kurd‘
ani nahlas vyslovit, říkalo se ‚lidé z jihovýchodního Turecka‘,“
popsala situaci spisovatelka. Z jejích knih v češtině zatím vyšla jen
jedna, a to Poslední vlak do Istanbulu (Nefes Nefese).

Kurdský problém přiblížila Kulinová v knize Bir Gün (Jeden den).
Původně chtěla napsat o životě Leyly Zanaové, která se v roce 1991 stala
první kurdskou poslankyní tureckého parlamentu. Začala v něm veřejně
mluvit kurdsky, což bylo až do roku 2002 ilegální, a v roce 1994 byla
odsouzena k 15 letům vězení za údajnou spolupráci s Kurdskou stranou
pracujících (PKK). Ta vede ozbrojený boj za kurdský stát. „Zanaovou jsem
kontaktovala, ale ona nechtěla, možná o tom nechtěla se mnou mluvit, tak
jsem si vytvořila vlastní Leylu, s jiným jménem a jiným životem,“ uvedla
Kulinová.
