Brusel si brousí nože na ruskou propagandu. Kdybyste raději začali mluvit
pravdu, vzkazuje znechucený rumunský europoslanec

Evropský parlament v tomto týdnu řeší klíčové otázky budoucí formy
evropské integrace. Byla již odhlasována rezoluce týkající se vytvoření
společné obranné politiky. Bojovat se bude i proti ruské propagandě.

V úterý se v Evropském parlamentu řešila otázka vytvoření Evropské
obranné unie. Členové parlamentu přišli s návrhem na vyčlenění 2 % z
HDP jednotlivých členských států, které by byly použity na zformování
mezinárodních vojsk a vytvoření evropského generálního štábu. Evropské
unii by to umožnilo vojensky zasahovat tam, kde se NATO angažovat nehodlá.

„Naše Unie není v současném stavu schopná čelit vojenským výzvám. V
posledních třiceti letech většina členských států své obranné
rozpočty postupně snižovala, což vedlo ke snižování obranyschopnosti. Z
tohoto důvodu je Evropská unie nucena spoléhat na vojenskou obranu ze strany
Severoatlantické aliance,“ uvedl v pondělí zpravodaj z Evropského
parlamentu a bývalý ministr zahraničí Estonska Urmas Paet. „Čas na
vytvoření společné evropské obranné politiky již nastal,“ dodal tvůrce
návrhu.

Paet svůj plán odůvodnil slovy, že se Evropa v současné době nachází ve
velmi složité bezpečnostní situaci, která se rok od roku zhoršuje, a to
zejména kvůli nárůstu terorismu, hybridních a kybernetických útoků a
energetické závislosti. „S těmito problémy se členské státy samy
vyrovnat nedokážou,“ uvádí se v rezoluci o Evropské obranné unii, která
byla v úterý schválena v poměru 369 proti 255 hlasům.

Rezoluce žádá Evropskou radu, aby se ujala programu na vytvoření „společné
unijní obranné politiky a poskytla potřebné finanční zdroje k implementaci
plánu“, píše se na stránkách Evropského parlamentu.

Členové Evropského parlamentu, kteří se postavili za přijetí návrhu,
zdůrazňují, že jakákoli nově vytvořená evropská vojenská struktura
musí plně spolupracovat se Severoatlantickou aliancí. „Nicméně EU by
měla být zároveň schopná jednat nezávisle v případech, kdy se NATO
nebude ochotné ujmout vedení.“

Přestože schválená rezoluce Evropským parlamentem není legálně závazná,
její odhlasování poukazuje na dostatečnou podporu, kterou myšlenka na
vytvoření vlastní obranné politiky a s ní i hlubší evropské integrace
má u evropských politiků.

Plán byl původně navržen již v září letošního roku zástupci Francie a
Německa, nicméně narazil na argumenty mnohých oponentů, kteří se obávali
toho, že nová Evropská obranná unie by představovala hrozbu pro zachování
současné podoby NATO.

Jedním z nejhlasitějších odpůrců v době návrhu tohoto plánu byl
tiskový mluvčí pro obranu evropských konzervativců Geoffrey Van Orden.

„Nemůžete přece vzít požadavky NATO (2 % z HDP) a přičlenit je projektu
Evropské unie. Ty požadavky na členské státy, a evropské spojence USA,
musíte oddělit od požadavků NATO,“ sdělil Van Orden britskému listu The
Independent.

Člen Evropského parlamentu Petr Mach se k návrhu vyjádřil následovně: „Evropský
parlament dnes odhlasoval plán na vytvoření evropské armády. Proti byli:
Svobodní, ODS, komunisté a jediný Keller z ČSSD. Pro byli: ANO, TOP 09,
lidovci a ČSSD.“ ‚EP vyzývá Evropskou radu, aby se ujala vedoucí úlohy
při postupném vytváření společné evropské obranné politiky a poskytla
dodatečné finanční zdroje, které zajistí její provedení, s cílem
jejího zavedení v rámci příštího víceletého politického a finančního
rámce EU.‘ Víme, že nás budou dál přehlasovávat, a že řešením je #czexit.“

Boj s ruskou a islámskou propagandou

Dalším bodem na programu jednání Evropského parlamentu bylo téma on-line
propagandy šířené teroristickými skupinami a zeměmi jako Rusko, které
mají v úmyslu „rozdělit Evropu“.

Členové Evropského parlamentu v rámci úterního zasedání hovořili o
nutnosti zavedení silných protiopatření a širší spolupráci mezi
jednotlivými členskými státy. „Musíme investovat mnohem více
finančních prostředků do mechanismů pro boj s radikalismem,“ uvedla jedna
z protagonistek evropských protiopatření v Evropském parlamentu Anna Fotyga
z Polska.

„Od ruské agrese na Ukrajině a anexe Krymu se událo mnohé, byl to pro nás
budíček. Rusko začalo svou dezinformační kampaň v zemích střední a
východní Evropy již dříve, šlo v podstatě jen o pokračování metod
užívaných během studené války,“ uvedla polská politička.

„Je zcela evidentní, že mají stále větší vliv, a to nejen v EU, ale i v
jiných zemích. Ani občané Spojených států nejsou vůči ruské
propagandě – šířené pomocí kanálu typu Russia Today – zcela imunní,“
dodala.

Lež je novou pravdou

Podle evropského zpravodaje a člena Evropského parlamentu z Rumunska Traiana
Ungureanua hlavní problém nepředstavuje propaganda šířená Ruskem či
Islámským státem, ale spíše to, že pro ni v Evropě existuje „trh“.

„Proč vlastně čelíme tomuto problému? Proč je ta propaganda cílená na
evropské občany tak úspěšná? Odpověď na tuto otázku vyžaduje
upřímnost a schopnost sebekritiky, která u mnohých evropských politiků
chybí,“ míní Ungureanu.

„Měli bychom si přiznat jednu věc: propaganda je efektivní, jelikož
příliš mnoho důležitých problémů není řádně vysvětleno. Přesně z
této ‚mezery‘ profitují ruská a islámská propaganda. Kdykoli lidé
nedostanou upřímnou a přímou odpověď, vznikne prostor pro zaplnění této
mezery konspirační teorií. Všechny tyto teorie jsou samozřejmě lživé,
ale my, kteří máme zkušenost s totalitárním režimem, dobře víme, že v
absenci pravdy se lež stává novou pravdou.“

„Za mnohá léta si západní politici zvykli vést řeči o ničem a pro
nikoho. Máte s tím snad problém? Dejte si pozor, aby vás neklasifikovali
jako radikála.“

„Takový politický diskurz samozřejmě otevírá dveře propagandě z
vnějšku, která vyplní vakuum. Lidé začínají mít pochyby o svých
elitách a hledají novou pravdu. Rusko a radikální islamisté jsou k
dispozici.“

Ungureanu dal za příklad mediální obraz dvou kandidátů na prezidenta
Spojených států. Jednoho podle jeho slov západní média vyloženě hanobila
a druhého stavěla na piedestal. Výsledek voleb jen podtrhl tu nedůvěru k
„oficiální pravdě“.

Co se s tím podle rumunského politika dá dělat? Odpověď je nasnadě –
mluvit pravdu. „Ne potom, co k ničemu závažnému dojde, ale už předtím.
To samozřejmě znamená, že politici musejí mít dostatek odvahy k tomu, aby
říkali nepopulární věci,“ zdůraznil politik.
