„Kulky z Brna“ a Madeta: Čím se proslavili Češi na Blízkém východě

Česko je na Blízkém východě synonymem kvality. Ať už se jedná o zbraně
nebo potravinářské výrobky, civilisté i povstalci je vždy ocení.

Fallúdža, irácké město v provincii Anbár, proslula jako místo
nejkrvavějších střetů mezi americkými okupačními silami a místními
povstalci po svržení režimu Saddáma Husajna. Jednalo se o nejkrvavější
bitvu v Iráku před příchodem Islámského státu, která se odehrála v roce
2004. Asi 90 % města bylo zničeno nebo vážně poškozeno. Svou stopu zde
zanechaly i „Kulky z Brna". Tak zní název písně, která oslavuje irácké
povstalce.

„Vystřelily kulky z „brna" a minomet vypálil, povstaly Mósul a Dijála a
lid Anbáru," stojí v písni, kterou cituje zbraně sestřelil

Česko má bohatou historii exportu zbraní do regionu. Československé zbraně
pomohly Izraeli v letech 1948 — 1949 obhájit svou existenci. O šest let
později byly zbraně použity hlavně proti Tel Avivu, když při jednáních
Moskvy a Káhiry Československo v roce 1955 dodalo zbraně do Egypta, čímž
zásadně narušilo dosavadní rovnováhu sil mezi východním a západním
blokem na Blízkém východě.

Na rozdíl od Sovětského svazu však Praha vždy vyžadovala, aby za zbraně
příslušná země platila. Pokud to z politických důvodů nešlo, tak
Československo chtělo, aby SSSR, „výpadek" uhradil, píší Petr Zídek a
Karel Sieber ve své knize dosáhl

Nejsou to však pouze zbraně, které Česko na Blízkém východě proslavilo.
Arabové si zamilovali sýr akawi, který vyrábí česká Madeta. Recepturu
tohoto sýru do Československa přivezl libanonský podnikatel Amis Tabbara v
roce 1959. Na pouštním Blízkém východě nešlo vyprodukovat dostatečné
množství mléka, aby byla uspokojena poptávka. Tak to Tabbara zkusil v
Řípci a Sedlčanech. Teď Madeta nemá v regionu konkurenci.

Mezi hlavní destinace patří Libanon, Saudská Arábie

„Značka CZ je na arabském trhu puncem nepřekonatelné kvality a logo Madeta
je ta nejvyšší liga," cituje portál Businessinfo Jana Teplého, ředitel
obchodu, marketingu a nákupu jihočeské společnosti.

Strategickým českým partnerem však zůstává Izrael. Česká republika byla
jednou z mála zemí v EU, která v zimě 2008-2009 podpořila operaci Lité
olovo. Podobně i v roce 2014 během operace Ochranné ostří české
Ministerstvo zahraničí prohlásilo, že „respektuje právo Izraele na
přiměřenou sebeobranu". Přitom za své „proizraelské" a údajně „protiislámské"
výroky se prezident Zeman již stal terčem kritiky mezi aktivisty na Blízkém
východě. Obchod však nadále pokračuje.
