Češi nejvíce věří armádě a policii. Zato církve, média a neziskovky...

Z institucí veřejného života mají největší důvěru lidí v Česku
armáda a policie, většina věří ještě soudům a bankám. Naopak
nejmenší důvěru vzbuzují církve, tisk, televize a neziskové organizace.
Tisku a neziskovým organizacím věří jen necelá třetina lidí, což je u
obou dosud nejméně. Vyplývá to z říjnového průzkumu, jehož výsledky
dnes ČTK poskytlo Centrum pro výzkum veřejného mínění (CVVM).

Armádě a policii důvěřují zhruba dvě třetiny obyvatel, bankám a soudům
shodně 53 procent. U ostatních institucí už převažuje nedůvěra, u rádia,
výzkumů veřejného mínění a internetu ale jen mírně, když rádiu
věří 46 procent lidí, výzkumům veřejného mínění 44 procent a
internetu 43 procent. U odborů je důvěra na 38 procentech, u televize na 35
procentech a u neziskových organizací na 32 procentech.

Tři z deseti dotázaných věří tisku, zhruba čtvrtina církvím. „Církve
tak nadále zůstávají vnímány hůře, než byly v období před propadem
souvisejícím patrně s církevními restitucemi,“ uvedlo CVVM.

Ani jedné z uvedených 12 institucí nevěří šest procent dotázaných,
čtvrtina lidí důvěřuje jedné až třem institucím a stejně čtvrtina
osmi a více institucím. Zbylých 45 procent věří čtyřem až sedmi
institucím. Mezi skupinami obyvatel podle pohlaví, vzdělání, věku a
politické orientace nejsou příliš výrazné rozdíly. Jedině u internetu
důvěra podstatně klesá s věkem od 70 procent u lidí mezi 15 a 19 lety,
přes 46 procent v generaci jejich rodičů a pod 30 procent u prarodičů
nynějších náctiletých.

Od loňského podzimu vzrostla o čtyři procentní body na 64 procent důvěra
v policii, u armády a soudů se téměř nezměnila. U bank je nynější
hodnota dosud vůbec nejvyšší. „Veřejnost zjevně reflektuje stabilitu
finančního sektoru v posledních letech,“ podotkli autoři průzkumu. Naopak
dosud nejníže je nyní důvěra v neziskové organizace, která se do roku
2014 držela nad 40 procenty a od té doby klesá. „Nejspíš se do
důvěryhodnosti neziskových organizací promítá jejich participace při
řešení uprchlické krize, kterou veřejnost vnímá rozporuplně,“ uvedlo
CVVM.

V posledních pěti až šesti letech se s přerušením v roce 2014 snižuje
také důvěra vůči médiím. „Podle výsledků letošního březnového
šetření se sice tento pokles důvěry zastavil, ale v říjnu byl opět
zaznamenán pokles důvěry v případě tisku (u televize a rádií změna
proti březnu 2017 nepřekročila úroveň statistické chyby),“ popsali
autoři průzkumu. Proti polovině minulého desetiletí se snížila také
důvěra k výzkumům veřejného mínění.

Průzkumu mezi 9. a 19. říjnem se zúčastnilo 934 lidí ve věku od 15 let.
