Jestli budu prezident, komunisty do vlády nepustím. Nikdy, ujistil Horáček

Prezidentský kandidát Michal Horáček se obsáhle vyjádřil k domácí
politické scéně, uprchlické krizi, Rusku, proti němuž by zachoval sankce,
ale také ke zvolení Donalda Trumpa 45. prezidentem USA. Chápe prý např.
Trumpovo volání, aby se i další členské státy NATO více zapojily do
akcí Aliance a to nejen finančně. Posílení armády má prý ve svém
prezidentském programu i Horáček.

„Pan Trump to měl výrazně ve svém programu, že členské státy NATO
mají být akceschopné a mají mít bojeschopné armády a platit
odpovídající podíl ze svého HDP. Je to legitimní požadavek z jeho strany.
... Rád bych viděl naši armádu, aby důstojně plnila svůj závazek. Máme
bohužel jen dvě brigády, které nejsou početně naplněné. Měli bychom
mít tři nebo ještě lépe čtyři brigády. Máme málo sofistikované munice.
To, co jsme na místo konfliktu schopni dopravit, je asi 590 mužů. Přimlouval
bych se o to, abychom zvýšili bojeschopnost naší armády jako člena
Severoatlantického paktu,“ konstatoval Horáček v rozhovoru pro server
Novinky.cz.

Na druhé straně myšlenku evropské armády nepovažuje za realizovatelnou.
Potřebovali bychom prý spíš něco jako evropský policejní sbor. Na obranu
před případným vojenským agresorem tu máme NATO. I naše armáda tady
musí odvést svůj díl práce. Pohříchu máme podle Horáčka vůči našim
vojákům vnitřní dluh ve výši 100 miliard korun, který budeme muset
dříve či později zaplatit a modernizovat naše ozbrojené síly. Peníze
potřebujeme jistě i na školství či pro seniory, to Horáček nezpochybňuje,
ale zdůrazňuje, že jedním ze základních úkolů státu je obrana jeho
občanů a tento úkol musíme bezpodmínečně plnit, byť v rámci NATO.

Současně však USA zkritizoval za vpád do Iráku. „Válka v Iráku začala
mnoho pozdějších problémů, které si vyžádaly statisíce obětí. Nebyla
oprávněně vedena, neboť se odvolávala na to, že Saddám Husajn má zbraně
hromadného ničení a nebyla to pravda. Byla to lež, o kterou se pak opřelo
veškeré další dění. Jsem zásadně proti lži, na ní se nikdy nedá nic
dobrého postavit,“ varoval Horáček. Pokud by se Američané před invazí
zeptali kulturních antropologů, dozvěděli by se, že existují kultury, kde
nestojí o zavádění demokracií liberálního střihu.

Celý rozhovor naleznete zde

Pár slov padlo i k uprchlické krizi. „Kvóty odmítám principiálně.
Řeší následek, a ne příčinu, a samy o sobě vyzývají k příchodu
dalších lidí. Myslím, že i politicky je to neprůchodné a nikdy se to
nestane. Druhá věc ale je, že v pohybu je nejméně 60 miliónů lidí z
různých zemí a z různého důvodu. Nicméně myslím, že ti legendární
černí bojovníci s mobily nejsou hlavní proud. Mnoho lidí je opravdu
zasaženo krvavou válkou. V této chvíli ruské síly bombardují Aleppo, kde
před několika lety žily tři milióny obyvatel a dnes 200 až 300 tisíc
lidí. Ti lidé musí někam utéct. Mnozí z nich skončí v táborech v
Jordánsku, Turecku. V Libanonu, který je menší než Morava, jsou dva
milióny uprchlíků. Důležité je, aby tábory, ve kterých jsou, byly
hygienicky vybavené. Ale nejdůležitější je, aby lidé, kteří utíkají s
malými dětmi, věděli, že i v táborech jsou školy,“ popsal svůj náhled
na migrační krizi.

Rozsah migrační krize představuje velký problém, kterému musíme čelit.
Mezi statisíci příchozích mohou opravdu být i teroristé. Měli bychom se
proto zaměřit na pomoc lidem přímo v uprchlických táborech, aby lidé
opravdu neměli důvod odcházet.

Stranou pozornosti Michala Horáčka nezůstalo ani Rusko. Horáček by rád
zachoval protiruské sankce, protože byly uvaleny na Ruskou federaci za to, že
násilím zabrala území jiného státu, což nelze tolerovat. Na druhé
straně si ani Horáček nepřeje rozpoutání války, takže cestu obchodních
sankcí považuje za přijatelnou.

Dalajlámu bych pozval na Hrad

Možný příští český prezident se vyjádřil i k situaci na domácí
politické scéně. Pokud by seděl na Pražském hradě, pozval by prý
duchovního vůdce dalajlámu, ale tak, aby bylo zřejmé, že jde o
neoficiální setkání. Dalajláma vešel i do Bílého domu vedlejším
vchodem, čili neoficiálně, a Čína nevyhlásila Spojeným státům válku.

Na rozdíl od prezidenta Zemana se Horáček nepovažuje za eurofederalistu. „Pan
prezident Zeman byl zastáncem eura, neustále to hlásal. A prohlašoval se za
eurofederalistu. Tedy za člověka, který by rád viděl snížené pravomoci
národních států včetně našeho a zvýšené pravomoci Bruselu. Já nejsem
eurofederalista v žádném případě. Otázku eura pečlivě sleduji. Myslím,
že by to měli rozhodnout spíše ekonomové. Zdá se mi, že bychom na tom
mohli ekonomicky spíš získat, ale rozhodně to není silný názor,“
prozradil.

Vedle toho se zastal Andreje Babiše. Současný ministr financí, šéf hnutí
ANO a majitel Agrofertu má právo volit a také být volen. Fakt, že vlastní
drůbežárny nebo noviny, to by podle Horáčka nemělo být na překážku.
Ať už příštím premiérem bude pan Babiš nebo někdo jiný, Horáček by
byl velmi nerad, kdyby sestavil menšinovou vládu, která by se opírala o
komunisty.

Nakonec také prozradil, kolik stojí chleba v Roudnici nad Labem a že dřív
zastával názor, že by se na vysokých školách mělo platit školné. Dnes
to prý vidí jinak. Nechť se školné platí na soukromých školách, které
tak budou moci nalákat třeba i špičkové profesory z celého světa, ale na
státních vysokých školách by se platit nemělo.

Proč mluvil také o chlebu? Novinářka se ho totiž ptala, zda ví, za kolik
lidé nakupují máslo nebo chleba, pokud chce být prezidentem všech, jak
říká. „V Roudnici nad Labem stojí máslo 39 korun, chleba asi 22 korun.
Ale když chcete nějaký lepší, tak i 27 korun. Tak nějak okolo. Znám ceny,“
řekl Horáček.
