Souhlas se zpracováním údajů by měly děti smět dát od 15 let

Souhlas se zpracováním osobních údajů by měly mít možnost bez souhlasu
rodičů udělit děti od 15 let. Počítá s tím návrh zákona o zpracování
osobních údajů, který dnes schválila vláda. Původní předloha počítala
s tím, že by hranice byla na 13 letech, kabinet však i z iniciativy Úřadu
pro ochranu osobních údajů (ÚOOÚ) podpořil vyšší hranici, řekl
novinářům ministr vnitra Lubomír Metnar (za ANO).

Norma vychází z nových unijních pravidel ochrany soukromí (GDPR),
Ministerstvo vnitra doufá, že je prosadí Sněmovnou zrychleně.

Předsedkyně ÚOOÚ Ivana Janů novinářům řekla, že na jednání kabinetu
žádala, aby se hranice posunula alespoň na 15 let. Unijní norma umožňuje
státům zvolit hranici mezi 13 a 16 lety. „Jsem toho názoru, že rodiče
nesou zásadní odpovědnost za pohyb dětí na síti, je nutno, aby byl ten
věk vyšší,“ uvedla. Souhlas rodičů by tak měly potřebovat děti do 15
let například ve chvíli, když by si chtěly založit účet na sociálních
sítích.

Odbory i zaměstnavatelské svazy při projednávání normy trvaly na
zachování 16 let věku. Ministerstvo to ale označovalo za nepřiměřené,
aby téměř šestnáctileté dítě potřebovalo souhlas svých zákonných
zástupců například k instalaci nebo využívání komunikační aplikace
nebo sociální sítě, když je plně trestně odpovědné. Podle Janů nakonec
padla volba na 15 let, protože to koresponduje i s hranicemi v občanském a
trestním právu.

Kabinet také změnil ustanovení, podle kterého by za porušení ochrany
soukromí malým obcím a jejich organizacím hrozila za přestupek maximální
pokuta jen 15.000 korun, protože zvláštní hranice by podle představ vlády
v předpisu být neměla. „Došlo ke schválení, že bude toto omezení
zrušeno a bude ve výši, jak je stávající hranice,“ řekl Metnar. Horní
hranice je stanovena na 10 milionů korun, právo však vylučuje, aby byly
pokuty pro obce likvidační, uvedlo ministerstvo. Janů zdůraznila, že ÚOOÚ
volí přiměřené sankce. „Systém pokut se osvědčil, šlo o nesystémovou
věc. Úřad se chová zodpovědně a rozumně,“ uvedla. Občanům by podle
ní při volbě původní úpravy hrozily vyšší sankce než obcím.

GDPR má za cíl pomoci hájit práva občanů EU proti zneužívání jejich
dat

Změnu kritizuje Sdružení místních samospráv ČR. Tajemník sdružení
Tomáš Chmela ji v tiskové zprávě označil za další zcela zbytečnou
překážku, která bude důvodem pro vleklé projednávání normy v Parlamentu.
Poslankyně Věra Kovářová (STAN) avizuje pozměňovací návrh. „Takto
vysoké sankce za neúmyslné porušení pravidel GDPR by byly pro řadu obcí
zcela likvidační. Původní dohoda s ministrem Metnarem měla za cíl obce
uklidnit, aktuální znění zákona je však staví na stejnou úroveň jako
jiné právnické osoby, a to nepovažujeme za správné,“ uvedla Kovářová.

Ministerstvo vnitra navrhuje, aby Sněmovna normu schválila v prvním čtení
vzhledem k tomu, že unijní nařízení nabude účinnosti 25. května a Česko
by se mělo vyhnout sporům s Evropskou komisí kvůli tomu, že zákon nebyl
včas přijat.

Předloha, která má nahradit platný zákon o ochraně osobních údajů,
podle Metnarova slibu počítá s výjimkami, které unijní nařízení
připouští. Zásadní změny nezavádí ani do novinářské práce, jak se
někteří obávali. Nadále tak bude možné informovat o politické
příslušnosti nebo profilaci veřejně činné osoby, nebude to ale platit pro
zveřejnění citlivého údaje o takovéto osobě „jen a pouze pro účely
senzace“, uvádí se v předloze.

GDPR má za cíl pomoci hájit práva občanů EU proti zneužívání jejich
dat. Týkat se bude veřejných institucí, firem i osob samostatně
výdělečně činných, které evidují své zaměstnance, členy, zákazníky
nebo příznivce. Zavádí právo na výmaz či přenos poskytnutých údajů i
kontrolu jejich využití. Instituce budou muset přijmout opatření kvůli
zabezpečení osobních údajů. V některých případech budou muset jmenovat
pověřence, který bude garantem správného nakládání s privátními daty.
