Dost spekulací. Robejšek promluvil o sponzorském daru Dospivy

Přijetí sponzorského daru neznamená, že hájíte zájmy sponzora, říká o
tom, že vznikající stranu Realisté zřejmě finančně podpoří Marek
Dospiva, politolog Petr Robejšek. Ten za vznikem Realistů stojí. Robejšek to
uvedl v rozhovoru pro dnešní Právo.

Novou stranu Realisté, za níž stojí politolog Petr Robejšek, zřejmě
finančně podpoří Marek Dospiva ze společnosti Penta. Už se vyrojily
kritické hlasy, podle kterých tak bude tato strana hájit spíš zájmy
oligarchy než zájmy národní. Jak se s tím Robejšek vyrovnává? Přiznal,
že nějaké kritické hlasy se vyrojí vždycky a ke všemu. „To ale
neznamená, že jsou pravdivé. Pan Dospiva má dlouhodobě zájem o to, jak
posuzuji politické a ekonomické události u nás i ve světě, a o moje
myšlení vůbec. Proto také podpořil INSTITUT 2080 a zaznamenal jsem, že
vážně uvažuje i o podpoře Realistů. Pokud jde o Realisty, tak samozřejmě
vyjednáváme s různými možnými sponzory a doufáme, že nás co nejvíce z
nich podpoří. Přijetí sponzorského daru přece neznamená, že hájíte
zájmy sponzora. A jen na okraj: moc by mě zajímalo, která finanční podpora
pro nějaké politické uskupení by nevzbudila u někoho kritiku,“ uvedl
Robejšek.

Letos vzbudily velký ohlas dvě události. Jednak že si Velká Británie
odhlasovala Brexit, jednak že v amerických prezidentských volbách zvítězil
Donald Trump. Ve francouzských volbách by nebyl překvapením úspěch Marine
Le Penové, favoritem opakovaného druhého kola rakouských voleb je Norbert
Hofer. „Signalizuje tohle všechno doopravdy celosvětovou společenskou
proměnu?“ ptal se redaktor Práva. „V mnoha zemích světa pozorujeme
podobný jev. Obyčejní lidé mají stále silnější dojem, že se vláda
dost vážně nezabývá jejich problémy. Ty ‚nahoře‘ vnímají jako
seskupení mocných a bohatých, kteří obsluhují sami sebe. A skutečně:
zdá se mi, že v mnoha zemích je vládnoucí vrstva odpojená od života
normálních lidí. Nenapadne je, že lidé ‚tam dole‘ zažívají
existenční strach a mají dojem, že je ‚ti nahoře‘ pouze poručníkují,“
uvedl s tím, že v této situaci vznikají politická seskupení, která se
snaží o vzestup k moci. „Nespokojenost lidí používají jako žebřík k
tomu, dostat se na mocenské pyramidě nahoru. To je normální a v
politologické literatuře dobře popsaný jev známý jako ‚koloběh elit‘.
Dojem ‚celosvětové proměny‘, jak říkáte, vzniká proto, že v
posledních letech můžete podobné procesy sledovat v mnoha západních
demokraciích,“ podotkl Robejšek.

Někteří komentátoři uvádějí, že výsledky hlasování svědčí mimo
jiné o tom, že lidé odmítají tzv. politickou korektnost. Skutečně ale
američtí voliči volili proti politické korektnosti? „Trumpovi
přívrženci nevolili proti ‚politické korektnosti‘, ale proti oligarchii
složené z politických, finančních a mediálních špiček. Tato tři
seskupení spolu žijí v pozoruhodné symbióze. Soupeří sice mezi sebou, ale
jsou si zajedno ve snaze využít zbytek společnosti jako nástroj k dosažení
moci a bohatství. Zajedno si jsou také ve snaze vytlačit obyčejné lidi od
moci. Společný zájem příslušníků této oligarchie je tak silný, že
přesahuje i hranice mezi opozicí a vládou. Není vůbec náhodou, že Donalda
Trumpa odmítala i velká část republikánských špiček,“ uvedl Robejšek.

Vyjádřil se také ke kauze setkání ministra kultury Daniela Hermana s
dalajlámou. „Podle mého názoru se ministr kultury může sejít s
dalajlámou, ale rozumné by bylo, kdyby se s ním sešel mimo ministerstvo. Na
tom, že by si vyměnili názory a že by měl ministr možnost signalizovat
svůj postoj k Tibetu, by se tím pranic nezměnilo. Tak, jak proběhlo, mělo
ale toto setkání zbytečné konotace a přineslo zbytečné komplikace,“
uvedl Robejšek.
