Prezident Zeman zamíří do Tádžikistánu. Na jednání o bezpečnosti

S hlavním představitelem Tádžikistánu Imomalim Rachmonem bude prezident
Miloš Zeman ve čtvrtek jednat o bezpečnostních otázkách. Během jeho
návštěvy v Česku by měla být také podepsána na úrovni ministrů dopravy
mezinárodní dohoda o letectví nebo memorandum mezi národními knihovnami.
ČTK to řekl ředitel zahraničního odboru Pražského hradu Hynek Kmoníček.

Podle mluvčího Hradu Jiřího Ovčáčka by jedním z témat setkání mělo
být nebezpečí terorismu. „Tádžikistán je pro nás zajímavý proto, že
jednak je na bezprostřední hranici s Afghánistánem, jednak je tádžická
menšina v Afghánistánu přítomna i ve vedení země,“ podotkl Kmoníček.
Zároveň poznamenal, že tádžická kultura je přítomna v celém regionu
střední Asie. „Čili ta diskuse nebude zcela jistě pouze o Tádžikistánu,
bude nás velmi zajímat tádžický názor na poslední vývoj v Afghánistánu,
kde se snažíme, aby naše přítomnost zůstala až do okamžiku, kdy
afghánská strana bude připravena zcela převzít otázku své vlastní
bezpečnosti,“ poznamenal Kmoníček. Česko má v Afghánistánu kolem 270
vojáků.

Hradní zástupce budou podle Kmoníčka zajímat i tádžické názory na
Uzbekistán. „Protože Uzbekistán s Kazachstánem jsou dvě klíčové země
oblasti a řekněme, že zlatým grálem bezpečnosti střední Asie je
Ferganské údolí,“ řekl. Nebezpečí, že by se do údolí dostali
extremisté z Afghánistánu, označil za „noční můru mnohých“. V té
souvislosti poznamenal, že jak se bude zmenšovat území takzvaného
Islámského státu, islámští radikálové se budou přesouvat do jiných
oblastí. „Islámský stát má jednu jedinou výhodu, že většinu našich
nepřátel tohoto vyznání, tohoto typu sektářsko-apokalyptické sekty, máme
v jednom balíčku, v jedné krabičce. My tu krabičku teď po dobytí Mosulu
rozkopneme,“ poznamenal s tím, že jedním z významných podobných hnutí
jsou extremistické organizace Uzbekistánu na afghánském území. „Čili ta
debata bude velmi živá, velmi zajímavá a my čekáme, že se na své velmi
zvídavé otázky dozvíme velmi zajímavé odpovědi,“ doplnil.

Hornatá země je považována za nejchudší z postsovětských republik

Kmoníček předpokládá, že během návštěvy budou podepsány dohoda o
letectví a memorandum mezi českým nejvyšším státním zastupitelstvím a
generální prokuraturou Tádžikistánu. „A samozřejmě v období
ekonomické diplomacie nemůže chybět memorandum podepisované mezi obchodní
komorou Tádžikistánu a Svazem průmyslu a dopravy ČR,“ uvedl ředitel
hradní diplomacie. Rachmon by se měl setkat i s dalšími českými
politickými představiteli.

Zeman se s Rachmonem setkal v roce 2014 při cestě do střední Asie. Mluvil s
ním o islámském terorismu. Rachmon je v čele středoasijského
Tádžikistánu od roku 1992, kdy jako premiér převzal prezidentské pravomoci
po Akbaršovi Iskandarovi, jenž kvůli nepokojům rezignoval. Rachmon byl
prezidentem zvolen v roce 1994 a pak znovu v letech 1999, 2006 a 2013. Západní
státy volby opakovaně označovaly za netransparentní a zmanipulované.
Hornatá země je považována za nejchudší z postsovětských republik a mimo
jiné za tranzitní zemi pašeráků drog ze sousedního Afghánistánu.
