Co mají čekat Moskva a Brusel od nového Slovenska

Výsledky slovenských parlamentních voleb charakterizují jednomyslně
slovenská a česká masmédia slovem šok. Jaká bude nová politika Slovenska
vůči Moskvě a Bruselu? Rozhovor Sputniku s expremiérem Slovenské republiky
Jánem Čarnogurským.

Očekával jste podobný výsledek hlasování, jaký závěr činíte ohledně
nálad lidí?

Čarnogurský: Očekával jsem lepší výsledek vládnoucí strany Smer-SD a
samozřejmě mne velmi zarmoutilo, že do parlamentu neprošla strana, kterou
jsem svého času založil: Hnutí křesťanských demokratů (KDH). Voliči ji
fakticky „zničili." Do parlamentu se dostalo několik mimosystémových stran.
Poprvé bude v Národní radě zasedat Naše Slovensko hlavy Banskobystrického
kraje Mariana Kotleby a rovněž strana Sme rodina Borise Kollára. Zvláštní
šok jsem měl samozřejmě z 8% hlasů za radikála Kotlebu. Ale tento úspěch
patří do evropského trendu, kdy se do popředí dostávají nacionalistické
strany jako Národní fronta Marine Le Penové a další. Proč lidé za ně
hlasují? Zřejmě proto, že tito politici boří bariéry politické
korektnosti, jež zdržují svobodnou diskusi. Kotlebova strana je mimochodem
dost proruská. Jenže s ní, podle mne, nebude nikdo chtít jít do koalice,
protože neuznává SNP, označuje povstání na okupovaném Slovensku za puč
proti tehdejší První Slovenské republice. Neschopnost stran, jež se dostaly
do Parlamentu, domluvit se mezi sebou, může vést k patové situaci. Buď se
vůbec nepodaří sestavit vládu, anebo bude velmi různorodá a protichůdná,
což krajně zkomplikuje činnost výkonné moci.

O jakých náladách v slovenské společnosti se dá mluvit dnes?

Především o nespokojenosti s rozvojem země, i když by se mohlo zdát, že z
ekonomického hlediska je Slovensko dost úspěšné v porovnání s jinými
členy EU. Lidé, jak vidíme, podpořili ty, kdo je přesvědčovali, že
život by mohl být ještě lepší. Považuji rovněž za nedostatečně
promyšlenou předvolební taktiku strany Roberta Fica, která se soustředila
na ochranu Slovenska přes přívalem migrantů. Jenže žádný příval se
nekonal a nestalo se to motivací pro voliče, aby hlasovali za Smer v takovém
počtu, jak tam doufali.

Mluví se o radikalizaci společnosti: do parlamentu prošlo hodně
protievropských stran. Změní to politiku Slovenska?

Protievropská rétorika v parlamentě samozřejmě posílí, aspoň z Kotlebovy
strany a do jisté míry také Slovenské národní strany (SNS). Ale Slovensko
nemá alternativu pro kurz na eurointegraci a hlasy euroskeptiků nebudou
rozhodujícími. I když očekávám značně velké komplikace při schválení
bruselských rozhodnutí.

Jaké závěry se dají učinit pro Evropu podle výsledků slovenských voleb?

Probíhá radikalizace nálad Evropanů, zvlášť v zemích, kterých se ostře
dotkla migrační krize, a sice v Německu, Francii a Itálii. Stejně jako na
Slovensku, budou jejich voliči stále aktivněji odevzdávat své hlasy
radikálním stranám. Lidé čekají od Bruselu srozumitelná řešení
problémů, unavila je polovičatá opatření, nerozhodnost evropských vlád.
Jsou podráždění postojem Merkelové vůči migrantům, její protiruskou
rétorikou, zahráváním s Tureckem. Nikdo již nevěří, že „vedení" unie
v osobě německé kancléřky přinese Evropanům aspoň nějaký úspěch.

Co má očekávat Moskva od nového Slovenska? Jaký postoj obsadí v otázce
sankcí, projektu plynovodu Nord Stream 2, situace na Ukrajině, účasti Ruska
v syrském konfliktu?

Budeme mít slabou v porovnání s minulou vládu. Nedokáže provádět jasnou,
přesnou politiku: ani vůči Západu, ani vůči Rusku. Rusko bude, bohužel,
mít v osobě Slovenska partnera, s kterým nebude moci v žádném smyslu
počítat.
