Sněmovna: Kalousek, ODS i komunisti šli proti Babišovi a smáli se mu. A
ministr financí...

Poslanci hned ráno projednávali novelu o rozpočtových pravidlech, která
zjednodušeně řečeno má za úkol rozšiřit okruh peněz, které musí mít
v rámci státní pokladny kraje, obce a další instituce. Jenže jak se
ukázalo, problém měli poslanci s tím, že se v novele počítá i se
začleněním zdravotních pojišťoven. „Peníze, které posíláme na
povinné zdravotní pojistné, mají mašličky a smějí být použity jen na
poskytovaní zdravotní péče. A teď se to má rozšířit tak, aby to
zalátalo cash flow?“ divil se třeba předseda TOP 09 Miroslav Kalousek.
Proti tomu však protestoval ministr financí Andrej Babiš. Poslanci nakonec
ale normu schválili a tak ji budou posuzovat senátoři.

Pokračuje březnová schůze Poslanecké sněmovny. Poslanci hned ráno poslali
do Senátu novelu, která rozšiřuje okruh peněz, které musí mít v rámci
státní pokladny kraje, obce, jejich dobrovolné svazky, regionální rady,
vysoké školy a veřejné výzkumné instituce. Do České národní banky (ČNB)
by si měla podle novely převést své účty i Správa železniční dopravní
cesty (SŽDC) a také zdravotní pojišťovny. Ovšem ty by měly převést do
ČNB jen ty bankovní účty, na nichž mají peníze ze zdravotního
pojištění. Podřízením účtů dalších institucí státní pokladně chce
vláda zejména zmírnit růst státního dluhu a také snížit výdaje na
úroky z tohoto dluhu.

„Tento zákon upravuje tvorbu, funkce, obsah střednědobého výhledu
státního rozpočtu a státní závěrečného účtu, příjmy a výdaje
státního rozpočtu, státní finanční aktiva a pasiva, finanční
hospodaření organizačních složek státu, zařízení státu majících
obdobné postavení jako organizační složka. státu, Bezpečnostní
informační služby a příspěvkových organizací zřízených
organizačními složkami státu, finanční kontrolu, podmínky zřizování
státních fondů, způsob řízení státní pokladny a řízení státního
dluhu a hospodaření s prostředky soustředěnými v národním fondu,“
zmínil ve svém příspěvku v Poslanecké sněmovně ministr financí Andrej
Babiš (ANO).

Babiš řekl, že stát dotuje systém zdravotního pojištění z více než
jedné čtvrtiny a pokaždé, když některá skupina ve zdravotnictví
požaduje víc peněz, žádá současně zvýšení přísunu peněz ze
státního rozpočtu. Záměrem ministerstva podle něj není, aby zdravotní
pojišťovny neměly peníze na platby. Poukazoval na to, že i běžné
komerční banky stanovují podmínky na hotovostní i bezhotovostní operace.
Ujistil, že peníze zůstanou ve vlastnictví pojišťoven a nehrozí, že by
je pojišťovny nemohly použít na úhradu péče.

K problematice začlenění zdravotních pojišťoven ministr financí také
zdůraznil, že zcela totožné otázky se řešily již během diskuse v rámci
druhého čtení. „Těžko lze striktně oddělovat státní a ostatní
veřejné prostředky,“ podotkl k tomu.

Opoziční poslanci ale protestovali ve svých vystoupeních hlavně proti
začlenění zdravotních pojišťoven. Prý by převod všech účtů
pojišťovny poškodil. Zaznívaly i argumenty, že jde o postupné
zestátňování systému zdravotního pojištění.

Občanský demokrat Petr Bendl třeba zmínil, že rozumí ministrovi financí v
tom, že chce koncentrovat moc a mít vliv i na oblast zdravotnictví, tedy že
chce ovlivňovat i to, co se děje v oblasti poskytování zdravotní péče.

„Celá ta snaha je o koncentraci moci a o tom v podstatě budete rozhodovat,
zdali chcete, aby ministr financí vlastně svým způsobem neumožňoval nebo
více ovlivňoval hospodaření jednotlivých zdravotních pojišťoven a
zároveň je tudíž více ovládal. Sami se rozhodnete, zdali chcete předat
více moci ministru financí,“ vyzval Bendl poslance před hlasováním.

Předseda TOP 09 Miroslav Kalousek po něm zmínil, že peníze, které
posíláme všichni státu, sice mašličky nemají, ale tyto ano.

„Peníze, které posíláme státu z daní, nemají mašličky a on je může
použít libovolně. Peníze, které posíláme na povinné pojistné v
případě zdravotního pojištění do veřejných zdravotních pojišťoven,
mašličky mají a smějí být použity pouze pro poskytování zdravotní
péče. Jediný význam, který má tato změna navržená v rozpočtových
pravidlech, je, aby se ten účel rozšířil," varoval Kalousek. Podle něj jde
velmi zjednodušeně o to, že když vznikne přebytek na účtu zdravotní
pojišťovny, tak pak se peníze z něj použijí do rozpočtu na řízení
dluhové služby.

„Tedy tak, aby to ho mohlo Ministerstvo financí použít pro cash-flow své
dluhové služby? To je pro mě jako pro pojištěnce výrazná změna...Když
se podívám na výdaje státního rozpočtu, na které si půjčujete a
sanujete z té dluhové služby, dovolte, abych vám jako zdravotní
pojištěnec řekl, že vám fakt půjčit nechci!“ zmínil Kalousek.

Proti novele ale protestovali i další poslanci. Třeba komunistka Soňa
Marková, topkař Leoš Heger, či předseda poslanců ODS Zbyněk Stanjura.

„Návrh, který je tady předkládán, jde podle mého názoru proti logice
vzniku veřejného zdravotního pojištění, kdy se zavedlo financování
zdravotní péče odděleně od státu prostřednictvím zdravotního
pojištění,“ zdůraznila Marková. Podle ní totiž v navrženém znění
pod státní pokladnu spadnou i účty zdravotních pojišťoven, které nejsou
generovány ze zdravotního pojištění, ale z tzv. zdaňované činnosti,
není tak podle ní důvod k tomu, aby spadaly pod státní pokladnu.
Pojišťovny by přišly prý i o výnosy z úroků, které využívají na
fondy prevence.

"Já se ptám, jestli už rozpočtový výbor spolu s panem ministrem financí
předpokládají, že budeme znárodňovat za chvíli všechny pojišťovny,
které pojišťují zdravotnická zařízení...," podotkl jízlivě bývalý
ministr zdravotnictví Leoš Heger (TOP 09).

„Já té debatě příliš nerozumím,“ vypálil ale ke shora uvedeným
protestům ministr financí Babiš. Opozice se mu přitom smála.

„Pokud chcete debatovat o penězích, tak se zkuste naučit, co je to
hospodářský výsledek, cash-flow a dluh, protože někteří z vás to vůbec
neovládají.To, co navrhujeme, nemá vůbec nic společného se zdravotní
péčí a za druhé je to jenom o penězích. A ty peníze nemají nic
společného s pojištěnci,“ připomněl okamžitě poté Babiš všem
oponentům.

„Pokud se bavíme o penězích zdravotních pojišťoven, pak to nemá nic
společného s výdaji státního rozpočtu a s hospodařením. Takže prosím
vás, co tu povídáte o zdravotní péči? To jsou všechno nesmysly a lži...
Ty peníze (vybrané ze zdravotního pojištění) tam jsou v bankách, v
komerčních bankách! A co ty banky dělají? No půjčujou! Dávají úvěry!
A to vám nevadí? My chceme jen, aby ty peníze půjčily státu na jeden den.
Nejsou to peníze pojištěnců, ale zdravotních pojišťoven. Takže to je
absurdní debata,“ zdůraznil ještě Babiš s tím, že by byl rád, aby
poslanci hovořili k věci.

„Já bych chtěl, aby stát ty peníze použil v rámci cash-flow a nemá to
vliv na péči,“ zdůraznil.

Sněmovna nakonec normu schválila v závěrečném čtení. Pro novelu zvedlo
ruce 126 poslanců, proti bylo 35 poslanců. Nyní ji tak bude posuzovat Senát.

Novela také umožní Ministerstvu financí přijímat úvěry od
mezinárodních finančních institucí bez potřeby samostatného zákona.

Nyní spadají pod státní pokladnu například peníze na výdajových a
příjmových účtech státního rozpočtu, účtech pro spravování
daňových příjmů, účty rezervních fondů organizačních složek státu,
státních fondů nebo účty měst a krajů k příjmu dotací.
