Politolog: Smrt Castra režim posílí. Kuba se ale bude světu otevírat dál

Smrt bývalého kubánského vůdce Fidela Castra může režim na Kubě
krátkodobě posílit, ale neznamená omezení otevírání Kuby světu. ČTK to
dnes řekl Radek Buben z Ústavu politologie Filozofické fakulty Univerzity
Karlovy v Praze. Castro byl podle něj už dlouho odstaven od moci. V pozadí
režimu, v jehož čele stojí Castrův bratr Raúl, je armáda, která se
zajímá o byznys, míní Buben. Otázkou je nyní spíš přístup budoucího
prezidenta USA Donalda Trumpa ke Kubě, který je podle Bubna nečitelný.

Fidel Castro byl již posledních deset let odstaven od moci, takže jeho smrt
nebude pro Kubu bleskem z čistého nebe, míní Buben. „Představitelé
režimu už v roce 2006 provedli tranzit moci a dopředu nachystali Kubánce na
to, co se může stát,“ uvedl. „Pokud tedy bude mít smrt Fidela Castra
nějaký vliv, bude to vliv symbolický. Režim toho využije na pár měsíců
pro novou vlnu ideologické mobilizace, ‚všichni se teď musíme spojit‘ a
tak dále, ale reálně politicky to vliv mít nebude,“ dodal.

Ekonomické otevírání bude pokračovat

V čele Kuby stojí Raúl Castro, ale podle Bubna také mladší generace
reprezentovaná vojáky. „To jsou v podstatě byznysmeni, kteří si budou
hlídat, aby se jim nesáhlo na privilegia. A současně bude pokračovat
Castrovo ekonomické otevírání, inspirované čínským, nebo ještě více
vietnamským modelem,“ řekl.

Otevírání Kuby světu již podle něj trvá léta a pokračovalo by s Fidelem
Castrem i bez něj. Nástup Raúla, dočasný v roce 2006 kvůli Fidelově
zdravotnímu stavu a definitivní po Fidelově rezignaci v roce 2008, okamžitě
znamenal, že přijdou změny. „Raúl byl v polovině 90. let v Číně, a
strašně se mu líbil tamní (hospodářsko-politický) model,“ uvedl Buben.

Zásadnější bude postup budoucího prezidenta USA

Zásadnější než Castrova smrt bude podle něj možná postup budoucího
prezidenta USA Trumpa. „Na jednu stranu je pragmatický byznysmen, který už
zkoušel na Kubě obchodovat. Současně to ale zatím vypadá, že –
evidentně jako úlitbu konzervativním republikánům – jmenuje lidi
tradičně protikubánského kurzu, kteří budou možná chtít zbrzdit
otevírání,“ uvedl. Současný americký prezident Barack Obama uvolnil v
posledních letech některá omezení týkající se Kuby v cestování i v
ekonomice. Trump v předvolební kampani hrozil, že Obamovy vstřícné kroky
zvrátí.

Po Castrově smrti se od světových politiků ozývá kritika režimu na Kubě,
ale i ocenění Castrova vlivu na dění ve světě. „Byl to určitě
diktátor. Co si usmyslel, to udělal, a často to byly absurdní nesmysly. Má
na rukou spoustu krve,“ míní Buben. „Ale také čelil minimálně v
prvních letech vlády obrovskému množství útoků ze strany USA, včetně
používání jednoznačně teroristických akcí,“ doplnil.

Původní kubánský režim byl horší než Castrův

Navíc původní kubánský režim, proti kterému Castro bojoval, byl podle
něj v mnohém horší než následný Castrův režim. „Současně jste v té
době v Latinské Americe nenašli moc demokracií, takže to nebylo tak, že by
Castro vzal Latinoameričanům politické svobody, protože většina z nich je
stejně neměla,“ řekl. Castro pak svou revolucí dokázal vyvolat naději a
pak ji „prodat“ do rozvojového světa. Stal se podle Bubna symbolickým
ztělesněním snahy o emancipaci, která se v době kubánské revoluce v 50. a
60. letech minulého století projevovala i v řadě dalších zemí.

„Vypadal lépe než sovětští byrokrati, a navíc dlouho nezavedl
explicitně sovětský model,“ uvedl Buben. „Proměny režimu můžete
vidět i na uniformách, které nosil. Začal jako revolucionář v olivově
zelené a v polovině 70. let najednou vystupuje v generálské uniformě s
obrovskými nárameníky v sovětském stylu, aby zase v 90. letech přešel
zpátky k olivově zelené. Ale příležitostně si tehdy vzal už i oblek,“
dodal s nadsázkou.
