Petra Procházková a Petruška Šustrová představily zajímavosti z Ukrajiny

Zahraniční reportérka Lidových novin Petra Procházková dnes ve svém textu
uvedla, že Ukrajina dva roky po Majdanu ukazuje, že již nezávisí na Rusku a
směřuje západním směrem. Poukazuje totiž na přejmenování Leninovy ulice
ve vesničce Kaliny na západní Ukrajině. Od včerejšího dne totiž nese
jméno Johna Lennona.

„Kdyby se mohlo známkovat, dostala by Ukrajina za poslední dva roky 2-.
Reálné výsledky odpovídají spíš trojce, ale je třeba přiznat
Ukrajincům obrovskou snahu a vůli nespadnout zpět do sovětské reality.
Podle znalce Ukrajiny, běloruského novináře působícího na Ukrajině Pavla
Šeremeta, lze charakterizovat situaci v současné Ukrajině dvěma slovy:
dynamická a nejednoznačná. Entuziasmus lidí a rodící se občanská
společnost jsou optimistické, opakující se vládní krize zase vyvolávají
v Evropě obavy,“ poznamenává Procházková úvodem svého textu.

Podle ní je asi největším úspěchem ukončení totální závislosti
Ukrajiny na ruském plynařském gigantu Gazprom, dále následuje úspěch v
podobě plnohodnotné armády i reformy vlády v nejrůznějších resortech.
Vznikla například i zcela nová policie, pokračuje boj s korupcí či
začíná příprava na privatizaci. „Někteří oligarchové ztrácejí vliv
na státní podniky s tučnými zisky, které de facto ovládali,“
poznamenává také.

Hlavním problémem země zůstává dle názoru Procházkové konflikt na
východní Ukrajině. „V nedohlednu je i návrat Krymu do lůna Ukrajiny.
Mírové rozhovory o statusu Donbasu ustrnuly na mrtvém bodě, Krym se dále
rusifikuje a ekonomicky se vzdaluje od Kyjeva,“ píše Procházková.

K tématu Ukrajiny se v Lidových novinách rozepsala dnes také česká
publicistka a disidentka Petruška Šustrová. Vyzpovídala totiž patriarchu
Ukrajinské řeckokatolické církve Svjatoslava Ševčuka. Hovořili
především o tom, proč je dnes v jeho zemi religiozita na vzestupu. Podle
něj je důvodem válka.

„Podle sociologických průzkumů dnes osmdesát procent Ukrajinců uvádí,
že věří v Boha. Na Ukrajině samozřejmě působí ještě mnoho jiných
konfesí, je to mnohonárodnostní a mnohokonfesijní stát. Jsou ovšem i lidé,
kteří se k žádnému vyznání ani víře nehlásí. Musím ale říci, že
nyní na Ukrajině religiozita vrcholí,“ konstatuje Ševčuk. A rozvíjí
důvody. „Nacházíme se ve velice tragickém období svých dějin. Máme
velmi mnoho mrtvých, velmi mnoho raněných, dva miliony uprchlíků. Nikdo z
vlády ani z politiků nebo diplomatů nedokáže lidem vysvětlit, proč tak
trpíme, jaký smysl mají naše oběti ani co s námi bude zítra. Proto lidé
na takové otázky hledají odpovědi v náboženství. Řekl bych, že válka
je příčinou toho, že se lidé hromadně vracejí k Bohu. Ale nejen to –
lidé se také začínají dívat kriticky na ty církve, na ty kostely, kam
tradičně chodili. Jakmile jim církev nedává odpovědi na otázky, které u
ní hledají, opouštějí ji,“ zkonstatoval s tím, že velkou krizi vlastní
identity prožívá například Ukrajinská pravoslavná církev moskevského
patriarchátu. „Lidé totiž nedokážou pochopit, proč lidé, kteří
patří ke stejné církvi jako oni, přicházejí k nim domů a zabíjejí.
Část těchto lidí z církve odchází a úplně odpadají od víry.
Někteří zase přecházejí k jiné pravoslavné církvi. Někteří se
uchylují k protestantům nebo k jiným vyznáním, kterých je na Ukrajině
opravdu hodně – ale stále dál hledají odpovědi na své existenciální
otázky,“ sdělil.
