Radim Jančura: Vážím si Sobotky za postoj k imigraci. Hašek je zlý
člověk, Zeman dělá ostudu. Jsme na kraji Evropy jako náckové a rasisti

CIVILIZACE A MY Setkání s nacionalismem na Slovensku, kde podniká, není pro
Radima Jančuru a jeho firmu žádnou novinkou, nepovažuje ale takové projevy
ze příliš nebezpečné. Za největší problém Evropské unie Jančura
pokládá nefunkčnost Evropské komise. Obavy z rozpadu EU ale nemá a věří,
že Evropa ustojí i migrační krizi.

Šéf Slovenské národní strany Danko řekl na adresu vaší firmy, že „nesnáší
žluté vlaky, protože nejsou slovenské“. Setkal jste se už v podnikání s
takovým projevem nacionalismu?

Na Slovensku mnohokrát, například v boji o linku Bratislava – Nitra
primátor Nitry řekl, že tam nemáme „čo hľadať“ a ať se vrátíme do
Čech. Spousta slovenských politiků si myslí, že nepřátelstvím k
cizincům získají přízeň voličů. Na druhou stranu Slovenská národní
strana v minulosti živila mnohem nebezpečnější nacionalismus, a to
protimaďarský. U nás se uplatňuje spíš protimuslimský nacionalismus,
který podle mě není tak nebezpečný jako protimaďarský na Slovensku,
nejhorší totiž je, když nacionalismus míří proti občanům vlastní země.

Vy jste Andreji Dankovi vzkázal, že „by měl usilovat o to, aby Slovensko
vystoupilo z Evropské unie a připojilo se k Rusku“. Mnozí lidé ale takovou
představu neberou jako vtip a o odchodu z Evropské unie se debatuje velmi
vážně…

I kdyby se Evropská unie rozpadla, pořád tady zůstanou evropské principy,
jako je volná soutěž a podobně, a nehrozil by návrat k centrálnímu
řízení hospodářství, jako to funguje v Rusku, kde pokud se nedomluvíte s
Putinem, nic není. Slovensko tak trochu funguje také – jen to tam vypadá
tak, že pokud se nedomluvíte s lokálním politikem, začne vám házet klacky
pod nohy a nepomohou vám ani soudy. To se může změnit jen změnou politické
garnitury. Pravice je pro Slovensko zvlášť důležitá, protože během své
krátké vlády stačila nastavit řadu dobrých protikorupčních zákonů.
Andreji Babišovi a Bohuslavu Sobotkovi se podařil prosadit registr smluv po
dvou letech, zato když na Slovensku vládla Iveta Radičová, trvalo to dva
týdny.

Kdybych se na Slovensku dnes stal premiérem, řešil bych hlavní problém,
který je v tom, že je to velice „nízkonákladová“ země – ne ale v
pozitivním smyslu. Na Slovensku vidíte ve školách, na úřadech a v
nemocnicích, že se tam dvacet let nic nezměnilo, a nejde ale jen o vzhled
budov, ale i o platy lidí, kteří tam pracují. To je sice pro Česko dobré,
protože Slovensko slouží jako jakási zásobárna kvalifikovaných lidí,
kteří nemají problém pracovat u nás a posilují naši ekonomiku. Pro
Slovensko je to ale zdrcující. Jediný způsob, jak získat prostředky, je
začít měnit zákony o zadávání veřejných zakázek a omezit korupci.
Slovenská obdoba českého ÚOHS totiž nefunguje, na Slovensku se zakázka
připraví pro jedinou firmu, a i když se objeví firma, která má odvahu, aby
se odvolala, úřad to „zamázne“. Český ÚOHS proti tomu funguje velmi
dobře.

Na jaře jste říkal, že se klidně zapojíte do kampaně proti Michalu
Haškovi, protože si myslíte, že není dobrý člověk. Hašek na podzim
kandiduje na hejtmana a má velké šance. Nezměnil jste názor?

Lidé se nemění, Michal Hašek možná mohl být dobrým hejtmanem, ale
určitě není dobrý člověk. Nejsem sice příznivcem pana Sobotky, ale jsou
věci, za které si ho vážím, třeba za jeho postoj k imigrační krizi.
Myslím, že Sobotka by možná rád obětoval úspěch v Jihomoravském kraji,
kdyby to znamenalo, že se zbaví Haška. Jestli bude pan Babiš potřebovat
pomoc s kampaní jeho kandidáta Šimka a budu vědět, že je to dobrý
člověk, rád pomohu.

Situace v Evropě ve věci imigrantů se začíná vyhrocovat – zatím jen v
Řecku, na řecko-makedonské hranici a částečně v Rakousku a Bavorsku,
které hovoří o přivírání hranic. Slýcháme o humanitární katastrofě,
ale i o bezpečnostních hrozbách ze strany migrantů, mezi kterými mohou být
vycvičení vojáci či teroristé. Co v celé věci spatřujete vy?

To je problém celé Evropské unie a problém socialismu ve smyslu neschopnosti
rychle jednat. Se společným postupem musejí souhlasit všichni členové EU,
ale závisí to i na pomalých a neschopných úřednících. Byla by škoda,
kdyby Schengen padl, když se to ale stane, nedá se nic dělat, důležité
však je, aby politici v České republice nezneužívali protiimigrační
témata, protože se tím ocitáme na okraji Evropy jako náckové a rasisté.
Je to navíc problém, který se Česka netýká, a jestli sem někdy nějakých
šest tisíc lidí bude muset přijít, je to tak malý počet, že se zde
rozplynou.

V Evropě sílí euroskeptické hlasy a je tomu tak i u nás. Jak by naše země
dokázala hospodářsky obstát bez EU? Stala by se ,,kořistí Ruska“, jak
slyšíme v podstatě pokaždé, když se o rozpadu EU mluví?

My jako Češi jdeme vždy tak trochu proti proudu, Evropská unie je ale pro
nás životně důležitá, a pokud bychom měli něco kritizovat a vymezovat se
vůči tomu, je to fungování Evropské komise, která je nefunkčním a
neefektivním orgánem. Povoluje nám utrácet a neúčelně čerpat dotace z
peněz německých daňových poplatníků. Pokud by se to zlepšilo, zlepšila
by se celá ekonomika Unie. Jestliže se tady třetina evropských peněz
utrácí za předražené nebo zbytečné projekty, nemá to efekt. V tom je
Evropská komise škodlivá, všechny východní země mají velkou míru
korupce, a díky tomu se ty peníze mnohem snáze rozkrádají.

A co geopolitické hledisko?

Největší záruka pro trvalý mír je propojení ekonomik, a z toho plyne, že
čím větší byznys zde budou Rusové mít, tím lépe. Pokud existuje
propojení ekonomiky, znamená to ochranu proti globálním válkám. A je také
důležité, že ve chvíli, kdyby někoho v Rusku napadlo nějaké agresivní
řešení, je zde NATO, které představuje velkou sílu, díky tomu se můžeme
cítit bezpečně.

V Sýrii bylo dojednáno příměří, kterému nikdo příliš nevěří.
Západ obviňuje Rusko z brutálního postupu majícího za cíl udržet za
každou cenu u moci Bašára Asada. Rusko zase obviňuje Turecko z podpory
Islámského státu a naznačuje, že by Západ, Turecko a Saúdská Arábie v
rámci „plánu B“ mohly obsadit části Sýrie. Kde je podle vás budoucnost
válkou ničené Sýrie?

Je třeba, aby mocnosti udělaly kompromis v tom, že ruské základny v Sýrii
zůstanou natrvalo, že se překreslí mapa a vzniknou nové státy – jak
sunnitské, šíitské a kurdské, které dostanou svou autonomii. I v
Jugoslávii tak vznikly nové státy a bylo to jediné řešení konfliktu.

Do Evropy loni přišlo 1,7 milionu migrantů. Jakou vidíte možnost jejich
integrace a zapojení do pracovního trhu?

Jsem přesvědčen, že Německo ví, co dělá. Důvod, proč tak otevřelo
dveře, není čistě humanitární, ale Němci vědí, že potřebují pro
růst ekonomiky lidi. A já věřím, že je naučí německy a že uprchlíci
budou chtít pracovat. V Česku lidé za minimální mzdu moc ochotni pracovat
nejsou, jsou negativní vůči takové práci, ale cizinec je za ty peníze
vděčný a pracuje rád. Než jsem založil Student agency, pracoval jsem ve
Velké Británii, dělal jsem šestnáct hodin denně, samozřejmě načerno a u
dvou zaměstnavatelů za 2,5 libry na hodinu a byl jsem mimořádně šťastný,
že takovou práci mám. I Česko potřebuje kvalifikované, ale i
nekvalifikované lidi a je na zaměstnavatelích, aby ty lidi naučili pracovat.

Jaké ekonomické recepty nyní podle vás potřebuje vyspělý svět?
Novátorsky levicové koncepce mluví o nepodmíněném základním příjmu,
zdanění neproduktivního kapitálu, zdanění vyšších příjmů…

Se sociálním státem je třeba zacházet opatrně, základní pravidlo je, že
je nutné vždy ověřit, zda opatření povede k tomu, aby lidé chtěli
pracovat. Rozevírání nůžek mezi dávkami a minimální mzdou je dobré,
přidal bych na mzdě a ubral na dávkách. Zvyšování minimální mzdy je
totiž cesta, která bude motivovat k práci. Pokud jde o nárokový příjem
bez podmínek, jakákoli forma socialismu je nebezpečná. Samozřejmě je
nutné se postarat o nemocné, invalidy a staré, ale pro ostatní je strašně
důležitá motivace. Každý je přitom od přírody lenivý, a pokud bude
někdo dávat kapesné, každý rád zůstane doma a bude se jen poflakovat.
Budeme ležet na gauči, koukat na televizi a zvykneme si.

Množí se varování před příchodem další ekonomické krize. Exšéf Bank
of England Lord Mervyn King například uvádí, že světové hospodářství
je na pokraji další havárie. Česká ekonomka Šichtařová prorokuje Krizi s
velkým K, běžně se používá termín „dokonalá bouře“. Ekonomická
bouře prý začne na finančních trzích, které jsou prý přehřáté. Co z
toho může být pravda a v jakém horizontu?

Slyším ze všech stran, že ve třetím kvartálu „to přijde“, nikdo ale
přesně neví co, „něco“ ale má přijít. Myslím, že je to spíš jen
opatrnost, ale možná jen kvůli tomu se nakonec ekonomika může zpomalit a
„přidřít se“. Když bude Česká republika dobře vedená, bude mít
výhodu vůči západním zemím v tom, že je tady levnější pracovní síla.
Musí ale fungovat vláda, která musí investovat zejména do technického
vzdělání, aby generace, která přijde na pracovní trh za deset let, byla
přizpůsobena požadavkům doby.

Prezident Zeman ohlásil kandidaturu na další funkční období. Jaká je to
pro vás zpráva?

Slováci mají Fica, my máme Zemana, není to šťastné vzhledem k tomu, že
nám Zeman dělá celoevropskou ostudu. Nemyslím, že sám má strach z
imigrantů, jen toho využívá pro svou politiku. Na Slovensku ale před
volbami tato politika přestala fungovat a věřím, že to tak bude i u nás.
Když dnes Zeman nemá protikandidáta, je populární, protože říká to, co
lidé chtějí slyšet. Ve chvíli, kdy se na scéně objeví nějaký moudrý
člověk, třeba filozof, který Zemanovi bude seriózně oponovat, lidé mu
dají hlas.
