Jakub kazišuk Janda. My jsme ta ulice, se kterou se nechtějí bavit. Libor
Dvořák a Ondřej Soukup nedorazili do debaty o Rusku, ale i tak to stálo za
to

REPORTÁŽ Dvojice novinářů odřekla účast na kontroverzní debatě o
strachu z Ruska pořádané na Novotného lávce. Pořadatelé viní zástupce
think tanku Evropské hodnoty z toho, že o akci šířil na internetu
dezinformace a publicisty středního proudu tak od účasti na besedě odradil.
Publicista a signatář Charty 77 Jan Schneider při té příležitosti
překřtil Jakuba Jandu na „kazišuka“. Komentátor Petr Žantovský,
oceněný Zemanem, zase mluvil o „ulici a lůze, se kterou se oni nechtějí
bavit“. ParlamentníListy.cz byly u toho.

Ve čtvrtek 2. listopadu hostila Novotného lávka ze své podstaty
kontroverzní debatu týkající se domnělého strachu z Ruska a rovněž i
toho, jak o Rusku coby velmoci s imperiálními zájmy referují česká média.
Beseda byla koncipována jako kulatý stůl, během kterého dojde ke
konfrontaci dvou zcela odlišných názorů na tuto problematiku.

Jenže se cosi pokazilo, kolečka v matrixu se zadrhla a dvojice novinářů,
redaktor z Hospodářských novin miliardáře Zdeňka Bakaly a odborník na
Rusko Ondřej Soukup a komentátor Českého rozhlasu Libor Dvořák,
plánovanou účast na debatě odřekla. Soukup se podle toho, co zveřejnil na
Facebooku, besedy zúčastnit chtěl, ale apeloval na něj jeho nadřízený,
šéfredaktor Hospodářských novin. Dvořákovi se pak údajně podle
pořadatele akce Zdeňka Kratochvíla nelíbilo, že debatu pořádají
ParlamentníListy.cz, což se ovšem ukázalo jako mylná informace.

O debatě se již v předstihu zmínil představitel politického think-tanku
Evropské hodnoty Jakub Janda a kritizoval její existenci na Facebooku.
Vyjadřoval pohoršení nad tím, že se podobné debaty vůbec pořádají. A
právě Jakuba Jandu viní pořadatelé z toho, že dvojice novinářů nakonec
nedorazila. „Pan Dvořák naletěl dezinformacím pana Jakuba Jandy,“
sdělil úvodem pořadatel akce Zdeněk Kratochvíl. „Kruhový debatní
formát této besedy coby střetnutí odlišných názorů překazil svým
konáním šéf Evropských hodnot Jakub Janda. Od této doby jej budu nazývat
Jakubem kazišukem Jandou. Ono to má své konotace a opodstatnění,“ uvedl v
průběhu besedy jeden z přítomných panelistů, analytik Jan Schneider.

Debaty se zúčastnila kromě Schneidera ještě Veronika Salminen, novinářka
časopisu Argument a autorka knihy Putin. Jako náhradník pak vystoupil
psychiatr a bývalý ředitel zdravotnictví Ivan David. Role moderátora se
zhostil publicista a pedagog Petr Žantovský, kterého minulý víkend ocenil
prezident Miloš Zeman.

Právě Žantovský úvodem besedy zalitoval, že se nedostavila dvojice
představitelů opačného názorového pólu. Podstatou demokracie je podle
Žantovského diskuze a střetávání vzájemně odlišných názorů,
pluralita tezí. „My jsme ta ulice, se kterou se oni nechtějí bavit,“
zahřímal během úvodního slova Žantovský s odkazem na to, co říkali
režimní politici v roce 1989, a sice, že s „ulicí a lůzou přece nemohou
vyjednávat“.

Druhý muž Evropy

Veronika Salminen se následně pustila do rozsáhlé analýzy rusofobie,
strachu z Ruska, a svěřila se s tím, co o daném pojmu našla na Googlu. „Ten
pojem opravdu existuje, pojí se s ním různé PR agentury. Opravdu se nejedná
o produkt ruské propagandy,“ ujišťovala Salminen. Podle Salminen se se
strachem dá různě politicky obchodovat a jeho vyvolávání může být i
cestou k ospravedlnění vlastní agrese. Strach z něčeho podle Salminen úzce
souvisí s vytvářením obrazu nepřítele, uvedla Salminen s odkazem na
některé válečné konflikty. „Rusko je druhým mužem Evropy, západ se
vždy definoval skrze Rusko podobně jako skrze zrcadlo,“ přidala Salminen
svou analýzu.

Následně se do toho opřel bez skrupulí psychiatr Ivan David. „Nejde o nic
jiného než o rozjetí třetí světové války. Ta už probíhá, ale zatím
beze zbraní, protože se Rusku daří držet krok ve vývoji zbrojního
arzenálu,“ oznámil David. Následně pak přidal obvinění, ze kterého by
se pravděpodobně šéf Evropských hodnot Jakub Janda osypal. „Rusko je
nesmírně bohaté a to je, proč se připravuje ten pogrom na Rusko, zatím
tedy neúspěšně,“ zahřímal a ozval se nesmělý potlesk.

Následně se David pustil hlouběji do minulosti, když se pustil do analýzy
zločinů nacistického Německa. „I v naší společnosti se v budoucnu mohou
dít zvěrstva, protože je v samé lidské přirozenosti zakotven potenciál
činit i věci velmi nelidské,“ zmínil s odkazem na to, jak nacisté
systematicky vybíjeli psychicky nemocné jedince. Besedu zakončil Petr
Žantovský četbou a analýzou článků z tuzemských i zahraničních
periodik pojednávajících o Rusku.
