Podělali jste se! Nepodělali! Sněmovnou otřásaly hádky kvůli „Lex
Babiš“. A výsledek: Agrofert o státní zákázky nepřijde

Poslanci dnes prozatím ještě neprotlačili závěrečným čtením nový
zákon o zadávání veřejných zakázek. Zadavatel dostane díky normě k
dispozici řadu kritérií, podle kterých se bude moci rozhodovat o kvalitě
nabídek. Poslanci se ale od rána hádali o pozměňovacím návrhu TOP 09,
který by z veřejných soutěží obecně vyloučil společnosti, v nichž má
člen vlády nejméně desetiprocentní podíl, což má být zacíleno hlavně
na firmy ze skupiny Agrofert ministra financí Andreje Babiše (ANO). Tento
návrh nakonec neprošel. Pro normu jako celek ovšem poslanci stejně už dnes
nehlasovali, neboť předsedající schůze bod přerušil do příštího
týdne.

Nový zákon o zadávání veřejných zakázek převede do národní
legislativy evropské směrnice, jinak by hrozilo omezení čerpání
evropských fondů. Zadavatel dostane díky normě k dispozici řadu kritérií,
podle kterých se bude moci rozhodovat o kvalitě nabídek. Nebude tak muset
pokaždé vybírat podle nejnižší nabídnuté ceny, jako tomu je nyní.
Zákon jde podle ministryně pro místní rozvoj Karly Šlechtové (ANO) ještě
výše, než jak přikazuje legislativa EU.

K této vládní předloze se sešlo mnoho pozměňovacích návrhů, poslanci
se tedy museli utkat s desítkami hlasování. Největší problémy ale koalici
způsobil pozměňovací návrch TOP 09, který naznačoval, že by se firmy
skupiny Agrofert ministra financí Andreje Babiše (ANO) nemohly hlásit o
veřejné zakázky. Návrh totiž spočíval v tom, že do soutěží o státní
či městské zakázky by se nemohly hlásit firmy, v nichž má člen vlády
nejméně desetiprocentní podíl. Poslanci vládní ČSSD ale dnes ráno, tedy
před hlasováním v závěrečném čtení, zveřejnili, že nakonec návrh TOP
09 – konkrétně z pera poslance topky Martina Plíška – nepodpoří.
Nakonec tento návrh opravdu neprošel. Firmy, v nichž mají podíl ministři,
se tak budou moci dál o zakázky ucházet. Týká se to i Babišova Agrofertu.

Plíšek díky hlasům dvou koaličních poslanců Pavly Golasowské z KDU-ČSL
a Lukáše Pletichy z ČSSD získal přitom podporu v ústavně-právním
výboru. Garanční výbor pro veřejnou správu ale později plénu v souladu
se stanoviskem ministryně pro místní rozvoj Karly Šlechtové (ANO)
nedoporučil, aby úpravu přijala.

Těsně před konečným hlasování si vzal slovo ještě předseda TOP 09
Miroslav Kalousek. „Chtěli jsme si vzít přestávku, ale teď budu stručný.
Pan Poslanec Plíšek se vás dnes zeptal, zda pokládáte za správné, že ten,
kdo spravuje veřejné peníze, si smí o ty veřejné peníze také říkat pro
svůj soukromý zájem a pro svůj soukromý zisk. Vy jste legitimně
odpověděli, že ano, že to je správné,“ zahřímal Kalousek.

„Jste vláda systémové korupce. Jste vláda nemravné dohody, že tady budou
prosazovány socialistické programové priority za to, že Agrofert si nahrabe,“
dodal Kalousek s tím, že to je prý důvod, proč tento návrh zákona
nemůže TOP 09 podpořit, protože nemůže podpořit systémovou krádež.

Protestoval i předseda poslanců ODS Zbyněk Stanjura. A jeho klub si vzal
přestávku na to, aby si ujasnil, co bylo a nebylo vlastně v pozměňovacích
návrzích schváleno. Předsedající schůze ale nakonec bod přerušil do
příštího týdne.

Neshody, neshody a hádky...

Přesto se tato norma stala jakýmsi spouštěčem otevřeného konfliktu mezi
ČSSD a ANO. Stejně tak jako zákon o střetu zájmů, do něhož taktéž TOP
09 připravuje obdobné návrhy na zamezení podnikání firem Andreje Babiše.
Do novely zákona o střetu zájmů chce totiž poslanec TOP 09 Martin Plíšek
vsunout pravidlo, podle kterého by ministři nesměli být takzvanými
ovládajícími osobami ve firmách. Těmi jsou především vlastníci, kteří
mají alespoň dvě pětiny hlasovacích práv. Tato vládní novela je ale
nyní před druhým sněmovním čtením ve výborech, které její
projednávání prozatím přerušily.

V debatě o zadávání veřejných zakázek dnes padaly od opozice silné
argumenty, proč je tento zákon špatný a proč by bylo vhodné návrhy TOP 09
přijmout.

Jste podělaní, hlaholil Kalousek na koalici

„Já jsem dnes vyhrál sázku! V pondělí jsem se totiž vsadil, jak to bude
probíhat a že sociální demokracie se bude bít v prsa a bude několik dní
říkat, že to udělá, že tentokrát ten konflikt zájmů oddělá. A nakonec
se zase podělá!“ hřímal dnes kupříkladu předseda TOP 09 Miroslav
Kalousek. Zdůraznil, že ČSSD se nyní prý soustředí na konflikt zájmů,
jenže zase i tady zcela jistě bude hrdinně říkat, jak to vyřeší
systémově a komplexně. „No a jak to dopadne? Poděláte se zase, jako jste
se v minulosti podělali už desetkrát. Já vám to nevyčítám, je to
politika. Ale přestaňte nám tady něco pokrytecky vyprávět o systémových
a komplexních řešeních,“ dodal.

„Sociální demokracie se nepodělala. Sociální demokracie je na politické
scéně 140 let a epizoda, která tady v minulém volebním období vládla s
Věcmi veřejnými, s jejich figurkami, a z Radka Johna udělala ministra vnitra
a ohrozila bezpečnost této země, tak já si vyprošuji, abyste nám říkali,
že jsme se podělali. Vy jste připravili špatný pozměňovací návrh,
který má řadu legislativních chyb, a my nemáme důvod ho schvalovat,“
okřikl ale poslanec ČSSD Jaroslav Foldyna Kalouska.

„Opravdu jsem to špatně formuloval, že se nemohla ‚podělat‘ sociální
demokracie. Podělali se její jednotliví poslanci,“ opravil se poté
Kalousek.

„Tento zákon je velice špatný a vrací nás zpátky o deset až patnáct
let,“ zmínil k normě komunista Leo Luzar.

„Možná tento návrh TOP 09 není dokonalý, ale proč nepodáte jiný a
účinější návrh?“ útočila na koalici topkařka Helena Langšádlová.

Podle ministra Jiřího Dienstbiera (ČSSD) není zákon o veřejných
zakázkách to správné místo, kde by se měl střet zájmů vicepremiéra
Babiše řešit. Podle něj se to bude řešit při projednávání zákona o
střetu zájmů a mediálních zákonů. „Tento konkrétní návrh nic
nevyřeší,“ řekl Dienstbier. „On totiž problém tohoto návrhu je, že
on nefunguje nebo by nefungoval, kdyby byl schválen. Respektive on funguje
marketingově z pohledu TOP 09, která tím předstírá, jak strašně bojuje
se střetem zájmů Andreje Babiše. Ale ve skutečnosti s tím tímto návrhem
nijak nebojuje,“ zdůraznil Dienstbier.

Premiér Bohuslav Sobotka pak vypálil, že sociální demokracie není proti
tomu, aby se zpřísnily podmínky pro podnikání členů vlády, naopak. Tady
ale prý byly smíchány dohromady zákon o veřejných zakázkách a o střetu
zájmů, a ČSSD za měsíc bude hlasovat o zpřísnění zákona o střetu
zájmů. „Tady je postoj jasný. Říkáme ho pořád dokola,“ řekl
poslancům premiér. Na druhou stranu poslanci Plíškovi poděkoval, že téma
střetu zájmů členů vlády otevřel.

„Vy jste podělaní až za ušima. Až budeme hlasovat o konfliktu zájmů,
bude to úplně stejné a poděláte se zase!“ opáčil na to ovšem Kalousek.

Předseda TOP 09 Miroslav Kalousek už ráno na svém Twitteru napsal: „Dopadne
to jako vždycky. ČSSD několik dní tvrdila, že to fakt udělá, že ten
konflikt zájmů oddělá a dnes se podělá...“

„Můj předřečník tady rozvedl, jaká je právní situace, že každý
evropský stát má právo se tímto problémem zabývat a nastavit přísná
pravidla. Ano, právo má každý. Ale ne každý má vůli se tím zabývat a
opravdu v tom zjednat pořádek. To je ten rozdíl mezi evropskými státy,“
zmínil někdejší šéf TOP 09 Karel Schwarzenberg na margo koaličních
poslanců.

Asi se ožením...

Na to, že je návrh TOP 09 v rozporu s evropských právem, upozorňovala už
dříve ministryně pro místní rozvoj Karla Šlechtová (ANO), která to
zopakovala i dnes ve Sněmovně. Poukázala přitom na rozsudek Soudního dvora
EU. Dodavatelům ve vlastnictví členů vlády podle ní nelze automaticky
zakazovat účast v soutěžích. Pokud by se ale v konkrétním případě
ukázalo, že existuje střet zájmů, je podle ní možné firmu podle zákona
vyloučit.

Andrej Babiš se kvůli návrhům TOP 09 nechal již slyšet, že pokud budou
přijaty, je otázka, zda má koalice vůbec dál smysl. Nakonec ale svá slova
zmírnil a řekl prý jen, že je v šoku. „Jsem v šoku, jak se naši
partneři chovají. Myslím, že se nestane vůbec nic. Možná požádám mojí
manželku o ruku, ožením se a potom na ni převedu firmu,“ uvedl.

Pro Plíškovy pozměňovací návrhy hlasovalo 77 poslanců ze 162
přihlášených. Proti byli všichni poslanci hnutí ANO, kteří byli
přítomní. Vicepremiér Andrej Babiš nehlasoval, nebyl ani přihlášen,
stejně tak jako lidovecký ministr Daniel Herman a vicepremiér Pavel
Bělobrádek. Premiér Bohuslav Sobotka se při tomto hlasování zdržel.
Poslanci KDU-ČSL hlasovali pro, stejně tak jako většina komunistů.

Nový zákon má kromě jiného umožnit vyloučit nespolehlivého dodavatele,
který předchozí zakázku zkazil nebo nedokončil, a přitom se opět hlásí
do dalšího výběrového řízení. Bude možné vyloučit i firmu, která
nabídla mimořádně nízkou cenu, ale nezdůvodnila ji. Povinným hodnotícím
kritériem při posuzování nabídek bude ekonomická výhodnost nabídky. Až
na výjimky bude zadavatel moci ekonomickou výhodnost určovat i podle
nabídnuté ceny nebo nejnižších nákladů životního cyklu. Zadavatel ale
dostane k dispozici další kritéria, podle kterých se bude moci rozhodovat o
kvalitě nabídek. Nebude tak muset pokaždé soutěžit výhradně na
nejnižší nabídnutou cenu, jako tomu je nyní, uvádí ministerstvo pro
místní rozvoj.

Poplatek deset tisíc

Poslanci rozhodli, že za podnět k antimonopolnímu úřadu se bude vybírat
poplatek deset tisíc korun. Šlechtová řekla, že MMR sice souhlasí s
principem zpoplatnění, ale že poplatek se zdá příliš vysoký, a navíc je
nevratný. Poplatek má zabránit zneužívání podnětů k zahájení
správního řízení.

Sněmovna také doporučila zvýšit proti vládnímu návrhu limit na
vícepráce z třiceti na padesát procent. Rozsah individuálních změn v
rámci dodatečných prací se zvýšil na 50 procent, ale konečná hodnota
všech změn v rámci zakázky je maximálně třicet procent. Neprošel návrh
Jiřího Petrů (ČSSD), který chtěl ze zákona vypustit povinnost vítězné
firmy doložit vlastnickou strukturu až po její skutečné majitele. Povinnost
vítězných firem dokladovat své skutečné vlastníky tak v zákoně bude a
bude to podmínka pro uzavření smlouvy, pokud Sněmovna zákon schválí.

Poslanci zamítli zvýšení limitu na malá koncesní řízení z navrhovaných
20 milionů na 100 milionů korun. Podle poslanecké úpravy nebudou muset
vyhlašovat zakázky především humanitární organizace, které dostávají
peníze z rozpočtů cizího státu nebo z EU, pokud je použijí na zakázku
mimo území EU, například v krizových oblastech.

Ministryně Šlechtová si ale zoufá - prý co ministerstvo odmítalo v
zákoně při jeho přípravě, se nyní vrátilo od lobbistických skupin přes
některé poslance. Ovšem udělá údajně vše pro to, aby Evropská komise
nezahájila s ČR řízení, protože nestihla zákon přijmout včas.
