Drsný senátor Antl odpovídal čtenářům. Naše bezpečnostní politika je
prý skutečně sebevražedná

Senátor a zastupitel Královéhradeckého kraje Miroslav Antl odpověděl na
dotazy dvou čtenářů ParlamentníchListů.cz. Ti se jej ptali na jeho názory
na islámský terorismus a na to, jak by se dala současná situace řešit.

„Kolik lidí bude muset ještě zemřít (stovky, či tisíce?), než EU a
její špičky pochopí, co je islám zač a jaká rizika s sebou přináší
pokračující muslimská invaze?“ ptá se čtenář s přezdívkou Docent.
Politiku EU označuje za „sebevražednou“ a čekají nás podle něj jen
další pokrytecká prohlášení.

„S Vaším názorem (bohužel) musím souhlasit,“ napsal Antl a chválí,
že v médiích dostávají prostor „bezpečnostní experti“, kteří stále
razantněji varují před nedostatkem bezpečnosti v EU. „Snad si i zástupci
médií uvědomují, že odpovědnost za neodstranitelné následky není jen na
vládě, ale i na nich...“

Čtenářka Ilona Bazalová měla dotazů hned několik. Zajímalo ji, proč už
se již nezakázaly symboly Islámského státu a wahhábistická a
salafistická odnož islámu, proč uprchlíci nezůstávají v první
bezpečné zemi a proč jim nikdo „jasně a srozumitelně neřekne, že MUSÍ
dodržovat naše zákony“. Také ji zajímalo, proč jsme vlastně uzavřeli
dohodu s Tureckem. „Proč když migranti připlouvají z Turecka do Řecka a
my je tam (pokud to turecký úředník s právem veta schválí) vrátíme,
musíme vzít za vráceného Syřana jiného a ještě Turkovi platit (když
sakra připluli od nich!), místo toho, aby Turek platil nám, že si vůbec
nějaké uprchlíky vzít chceme.“

Antl na začátek své odpovědi o dvanácti odstavcích napsal, že odpoví „stručně
až ‚telegraficky‘“, a dotazy, kterých bylo celkem šest, očísloval od
jedné do sedmi, pro lepší přehlednost. Zdůrazňoval, že Ústava ČR platí
„pro všechny lidi, kteří se pohybují na území České republiky“, a to
bez výjimky.

Zároveň uvedl, že on do České republiky žádné uprchlíky nepouští, a
navíc má ČR jedny z nejpřísnějších „imigračních zákonů“ vůbec.
Poté se jal citovat pasáže trestního zákoníku, kde jsou stanoveny různé
tresty za propagaci a podporu hnutí, jež omezují práva a svobody člověka,
tresty za rasově motivované činy a mnoho dalšího. „Trestní postih však
záleží na posouzení konkrétního jednání státními zástupci, kteří (společně
s policejními orgány) rozhodují o tom, zda bude někdo trestně stíhán a
pro jaký trestný čin. Při té příležitosti připomínám tzv. zásadu
legality (v § 2 odst. 3 trestního řádu), dle níž je státní zástupce
povinen stíhat každý trestný čin, o kterém se dozví.“ Zmiňuje také,
že Evropa by mohla zvážit opětovné zavedení trestu smrti, avšak jen za
teroristické útoky.
