Taková smršť zákonů. Úřad vlády asi navštívila Drábová a nechala tam
atomový článek, stěžovali si zástupci měst a obcí Sobotkovi

Vláda příští rok – tedy v posledním roce svého mandátu – neplánuje
žádnou smršť zákonů, zdůraznil premiér Bohuslav Sobotka na XIX.
celostátní finanční konferenci Svazu měst a obcí (SMO). Nicméně jak on a
zástupci z ministerstev sdělili přítomným zastupitelům, v plánu je celá
řada opatření, která by měla být ku prospěchu obcí a měst.

Úvodního slova se ujal předseda Svazu měst a obcí (SMO) František Lukl.
Ocenil spolupráci s vládou Bohuslava Sobotky, kterou zároveň vyzval, aby
zvýšila podíl obcí na příjmech z daně z přidané hodnoty. Nikoliv na
pouhých 21,4 procenta v příštím roce, ale na 23,58 procenta v roce 2018 a
následujících letech. Lukl je přesvědčen, že takové opatření by
podpořilo život v obcích a bylo by benefitem pro všechny občany českého
státu.

"Od vlády a parlamentu chceme jediné..."

Přítomným členům vlády předseda SMO vytkl přílišnou horlivost v
navrhování zákonů. „Podívám-li se na legislativní smršť z posledního
období, pak musím přemýšlet, zdali úřad vlády nenavštívila šéfka
úřadu pro jadernou bezpečnost Drábová a nezanechala vám tam nějaký
atomový článek,“ uvedl Lukl. „Od vlády a parlamentu prosíme jediné:
buďte nám ku pomoci. Tou pomocí – neberte si to osobně – může být
někdy i to, že nic nového vymýšlet nebudete,“ doplnil šéf SMO za
potlesku přítomných zastupitelů měst a obcí.

Premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD) uznal, že návrhů zákonů či novel
zákonů bylo v poslední době opravdu mnoho. Nicméně poukázal na to, že
vláda není jediným předkladatelem návrhů zákonů. Dle něho roste počet
zákonů předkládaných skupinami poslanců a také tu existuje tlak ze strany
Evropské unie na novelizaci předpisů.

Předseda vlády přislíbil, že v posledním roce svého mandátu jeho kabinet
nerozpoutá legislativní smršť tak, aby změnila zákony, které změnit lze.
„Vláda se bude soustředit na to nejdůležitější, na to, co bylo
klíčovou součástí koaliční smlouvy a vládního programu,“ objasnil
Sobotka.

Mezi priority vlády premiér zařadil pokračování hospodářského růstu, k
čemuž má dopomoci i schválení rozpočtu na příští rok, který obsahuje
vyšší objem prostředků na investice či pětiprocentní zvýšení
příspěvku na výkon státní správy (pětiprocentní zvýšení příspěvku
na výkon státní správy vláda garantuje i na roky 2018 a 2019).
Hospodářský růst chce kabinet Bohuslava Sobotky podpořit i efektivním
čerpáním evropských fondů.

Předseda vlády také zdůraznil, že stát chce obcím, tak jako v minulých
dvou letech, pomoci s opravami místních silnic druhé a třetí třídy. „Pokud
ve fondu dopravy nebudou včas utraceny finanční prostředky, chce je vláda
použít na navýšení peněz pro dvojky a trojky,“ slíbil Sobotka.

Návrh předsedy SMO Lukla na vyšší podíl obcí na příjmech z daně z
přidané hodnoty Sobotka neslíbil. V podobném duchu se vyjádřil i ministr
financí Andrej Babiš (ANO). Premiér i vicepremiér poukázali na to, že si
obce polepšily již kvůli lepšímu výběru daní. „Růst daňových
příjmů se promítá i do průběžných příjmů obcí a měst,“ smetl
Babiš Luklův požadavek ze stolu.

Babiš pochválil města a obce za hospodaření

Ministr financí vyzdvihl, že obce a města hospodaří historicky nejlépe za
dobu samostatné existence českého státu. Od roku 2012 vykazují přebytek ve
svém hospodaření, zároveň také opět poklesla zadluženost obcí a měst,
která klesá již třetí rok po sobě.

Aktuálně máme jedno z nejnižších zadlužení v Evropě. Poměr státního
dluhu k DPH je zhruba 35 procent. Bez dluhu je 3544 měst a obcí. 502 měst a
obcí je zadluženo nad 60 % a 15 měst a obcí dluží nad 200 %. Průměrná
výše zadlužení měst a obcí se pohybuje na úrovni 16,4 procenta. Podle
ministra financí by ale bylo třeba, aby byl přijat zákon, který by stanovil
výdajový strop. Jsme prý jedni z posledních v Evropě, kdo ho nemá.

Babiš také zmínil, že od 1. 1. 2017 dojde ke změně rozpočtového určení
daní (RUD), což některé obce negativně pocítí. Na většinu obcí by ale
měla mít změna RUD pozitivní dopad. Dojde ke zrušení 30procentního
podílu obcí na příjmech z daně z příjmu fyzických osob z přiznání.
Zároveň ale bude navýšen výše zmiňovaný podíl obcí na příjmech z
daně z přidané hodnoty na 21,4 %, takže daňové příjmy obcí se od roku
2017 zvýší o jednu miliardu korun.

Zrušení 30procentního podílu obcí na příjmech z daně z příjmu
fyzických osob z přiznání odůvodnil ředitel odboru financování
územních rozpočtů a programového financování Ministerstva financí
Miroslav Matej tím, že více než 4000 obcí na tom spíše tratilo, než aby
jim to bylo k užitku.

Méně kasin a heren, zkvalitnit dozor nad hraním, hlásil Babišův náměstek

Ministerstvo financí reprezentoval na konferenci i náměstek pro řízení
sekce majetku státu Ondřej Závodský, který ve stručnosti představil
balíček zákonů k regulaci hazardu, který má vstoupit v platnost od 1. 1.
2017, jímž ministerstvo napravuje nedostatečný legislativní rámec pro
podnikání v oblasti hazardních her.

Zákon o hazardních hrách by měl kromě jiného výrazně zmenšit počet
heren a kasin na území České republiky a zkvalitnit státní dozor nad
hazardními hrami. Zlepšit by se mělo i postavení obcí – ty by měly mít
oprávnění vydávat povolení k umístění herního prostoru. Balíček
zákonů k regulaci hazardu rovněž obsahuje předpisy o nové dani z
hazardních her.

Valachová: Více peněz na výstavbu základních škol

Ministryně školství Kateřina Valachová (ČSSD) zdůraznila, že
ministerstvo školství a mládeže (MŠMT) plánuje do příštích let
investice do mateřských a základních škol, čímž reaguje na demografický
vývoj. Kupříkladu v investičním programu Paprsek hodlá mezi lety 2017-2021
proinvestovat 1,5 miliardy korun na výstavbu či dostavbu základních škol ve
vybraných obcích kolem Prahy tak, aby obce měly kapacitu na děti
přecházející z mateřských škol.

Šéfka resortu školství se krátce dotkla také plánovaných změn ve
financování škol, jejichž cílem je kromě jiného zejména udržení
hustoty vzdělávacích zařízení na území České republiky. Pokud návrh
na reformu financování škol projde parlamentem, školy by do budoucna
nemusely dostávat prostředky pouze dle počtu žáků, nýbrž i podle toho,
co učí.

Zákon o sociálním bydlení je problém

Ministryně pro místní rozvoj Karla Šlechtová (ANO) vedle dotací na podporu
cestovního ruchu, obnovy komunikací obcí do 3000 obyvatel či zřizování
komunitních domů pro seniory poukázala na problém, za nějž považuje
chystanou novelu zákona o sociálním bydlení, kterou vláda prozatím
neprojednávala, protože neexistuje shoda mezi ministerstvem pro místní
rozvoj (MMR) a ministerstvem práce a sociálních věcí (MPSV) z důvodu
financování a nastavení fungování celého systému sociálního bydlení.
MMR považuje za klíčové, aby se tento zákon zacílil na úzkou skupinu osob
a ne na všechny znevýhodněné osoby.

Náměstek ministryně práce a sociálních věcí Robin Povšík, který na
konferenci dorazil místo ministryně práce a sociálních věcí Michaely
Marksové (ČSSD), uznal, že současná podoba zákona o sociálním bydlení
ještě není úplně vydiskutována se všemi partnery tak, aby se za něj
ministerstvo mohlo v rámci legislativního procesu plnohodnotně postavit.

Poukázal také na to, že se MPSV sešlo v připomínkovém řízení stovky
připomínek a podotkl, že v rámci chystaných změn ve vládě bude muset
dojít k rozhodnutí o tom, jak se bude pokračovat v prosazování zákona o
sociálním bydlení. Podle něho je třeba vést další kolo debat se
zástupci obcí a měst a společně s nimi pak dojít k nějakému komplexnímu
modelu. Na závěr svého vystoupení Povšík zdůraznil, že zákon
neošetřuje pouze nepřizpůsobivé, nýbrž všechny občany, kteří
potřebují pomoc.
