Ruská propaganda? Média lžou zleva i zprava. Dělají z lidí blbce, říká
expert a odhaduje, jak to skončí

Velmi vážný problém, nebo jen boj „proti Gottwaldovi“? Analytici
rozebrali důvody i šíření ruské propagandy u nás. Shodují se na tom, že
do mainstreamových médií se nedostává, otevřené hřiště je ovšem na
sociálních sítích. Zatímco politolog Pavel Šaradín varuje před ruským
vlivem, který mediálně považuje za silnější než dříve, analytik Jiří
Mikeš se domnívá, že za chvíli začneme vyhledávat rádio Svobodná Moskva.

„Je to velmi vážný problém,“ říká docent Pavel Šaradín z olomoucké
univerzity k šíření propagandy u nás. Silnější vlivy považuje za vcelku
logické už s ohledem na to, že dříve byl svět unipolární. „Řada
mocností objevuje svůj předchozí vliv. Teritorium, které v 90. letech
existovalo, se znovu rozděluje. Pak je tu i psychologický důvod. Jedním ze
symbolů politiky byl radar v Brdech. Myslím si, že to mohl být zlomový
moment v obnovování zájmu o Českou republiku ze strany Ruska,“ popsal
analytik Šaradín.

Analytik Jiří Mikeš na otázku ParlamentníchListů.cz v souvislosti s ruskou
propagandou reagoval takto: „Poslouchám Radiožurnál, dívám se na Českou
televizi a přes den si přečtu Právo, kde jde Mitrofanov po Rusácích a
Putinovi nekompromisně, tak nevím, kde bych ji měl ještě najít. Sleduji
naše veřejnoprávní média a většinou slyším jen o ruském nebezpečí,“
poznamenal Mikeš. „A proruské servery? Kdo se prosím vás na ně dívá?“
položil řečnickou otázku.

Sokol: „Prostřednictvím Facebooku lze šířit informace z nejrůznějších
serverů.“

Jenže tak jednoduchá situace podle politologa Petra Sokola není. Naopak vidí
velké otevřené hřiště právě pro šíření propagandy, a to ať už je
odkudkoli. „Nejvíc jí prospívají sociální sítě. Prostřednictvím
Facebooku lze šířit informace z nejrůznějších serverů, které nejsou
třeba vůbec známé. Pak je možné si vybudovat poměrně vlivný zdroj
informací tím, že sdílíte texty,“ vysvětluje. Připouští ale, že v
mainstreamu, pokud jde konkrétně o ruský vliv, situace vážná není: „V
hlavních našich médiích mainstreamových k manipulacím nedochází nebo je
alespoň nevidím, druhá věc jsou proruské servery a tam se nic neskrývá,“
dodal Sokol.

Docent Šaradín zároveň upozorňuje na způsob, jak zjistit, zda člověk
čte alespoň do jisté míry relevantní zdroj: „Některé případy jsou
odhadnutelné. Například pokud zakrývá vydavatel svou identitu, tak už to
by mělo člověka vést k určité ostražitosti,“ popsal.

Langšádlová se obává zpochybnění EU. Mikeš: Sama odvádí slušnou
práci pro Rusko

V Praze proběhl seminář s názvem: „Jak porazit kremelskou dezinformační
kampaň?“ Poslankyně Helena Langšádlová (TOP 09) tu vyjádřila obavu, že
v souvislosti s děním na Ukrajině, migrací a válkami na Blízkém východě
se začalo v našem prostoru šířit mnoho informací, o kterých se dá říct,
že jde o součást propagandy. „Jde o fámy, mýty či konspirační teorie.
Propaganda míří na zpochybnění EU, o kterou je opřena naše prosperita,
ale i bezpečnost.“

A podobný názor sdílí i Šaradín: „Myslím si, že podobné zprávy
najdeme i ve zprávách BIS, počet lidí na ruské ambasádě se zvýšil. To,
co tvrdí poslankyně Langšádlová, je jedním z pravděpodobných důvodů
zájmu. Čím slabší je EU, tím silnější je ruská moc.“

Ze zcela jiného úhlu vnímá aktuální dění analytik Mikeš: „Největší
ruskou propagandu dělají Langšádlová a Štětina. Svým antikomunismem se
stále dívají do zpětného zrcadla, a ne dopředu. Odvádějí slušnou
práci pro Rusko, a proto lidé jsou webech.“

Poslanec Gabal má obavy ze svrhnutí vlády. Analytik: To jsou spekulace

Poslanec Ivan Gabal se nebojí „jen“ o Evropskou unii jako celek, ale
domnívá se, že zásadním způsobem může být ohrožena Ruskem i demokracie
V4 a konkrétně i České republiky. „Rusko prohlubuje vnitropolitické
napětí v zemích V4 a rozeštvává západní se střední a východní
Evropou. Je tu snaha posílit proruskou pozici České republiky více či
méně explicitní snahou o rozklad současné vládní koalice a jejím
nahrazením nějakým hradním želé,“ uvedl Gabal na již zmíněné
konferenci.

K pravděpodobnosti záměru svrhnutí vlády je už analytik Šaradín ale
skeptický: „To už jsou spekulace. Poslanci sice mají určitě více
informací, ale já bych se zaměřil spíš na jejich filtrování a
odhalování jejich původu a způsobu případného zkreslení,“ konstatoval.
A Jiří Mikeš si nebral servítky: „Oni snad stále bojují proti
Gottwaldovi. To je to velké zpětné zrcadlo,“ doplnil.

Šaradín: „Informace, které k nám proudí ze zahraničí, by měly být
více kriticky poměřovány.“

Jakub Janda z Evropských hodnot se domnívá, že tématu ruské propagandy by
se měla věnovat nejvyšší pozornost: „Vnímáme velkou hrozbu ruské
dezinformační kampaně, která zasahuje nejenom ČR a migrační debatu. Je
zásadní, aby svobodné společnosti dokázaly této kampani rozumně čelit v
rámci liberální demokracie,“ uvedl Janda.

I podle docenta Šaradína by se problematikou měli politici více zabývat:
„V podstatě bych se s tím ztotožnil,“ reagoval na názor Jakuba Jandy.
„Možná bych propagandu nevztahoval jen k Rusku. Obecně se domnívám, že
informace, které k nám proudí ze zahraničí, by měly být více kriticky
poměřovány. Výsledkem by mělo být, že se tím nebude zabývat jen jedna
politická strana nebo jeden politický proud, ale mělo by dojít k širšímu
konsensu,“ navrhuje.

Mazat, blokovat. Hlavně s nimi nediskutovat

Poslanec Ivan Gabal za důležité považuje justiční kroky proti ruské
dezinformační aktivitě. Když někdo narušuje ústavní pořádek, je třeba
ho začít trestně stíhat. „Je nutné, aby se ruské propagandě zvyšovaly
náklady všemi prostředky – mazáním, blokováním a izolováním jejích
webových serverů, e-mailových komunikací, Facebooku, aktivních exponentů a
agentů až po policejní a justiční kroky. Proruské trolly mazat, vůbec
žádnou diskusi nevést. Jestliže s nimi budeme diskutovat, účel jejich
kampaně ještě znásobíme,“ zmínil také na konferenci Gabal.

Jakub Kalenský, expert EU na boj s ruskou propagandou, pak problém ještě
specifikoval: „A pokud by to stále nebylo jasné, cituji slova ruského
ministra obrany Sergeje Šojgu: Nadešel čas, kdy si musíme uvědomit, že
článek, fotka a video, to všechno je jenom nový druh zbraně.“

Šaradín: „Všechny informace by měly být psány zodpovědně.“

Docent Šaradín se k názoru Gabala přidává: „V rozporu se svobodou slova
to nevidím. Všechny informace by měly být psány zodpovědně, a pokud
někdo záměrně zkresluje, pak by měla být reakce adekvátní. Pokud by
existoval nějaký ruský server a byl čistě zpravodajský a předával
zaručené informace, tak proti tomu nikdo nic nemá, ale pokud dochází ke
zkreslování a k negativnímu ovlivňování veřejného mínění, na to by
měla reagovat každá společnost.“

Sokol vnímá mazání a blokování v rozporu se svobodou slova

V této věci se už politologové názorově rozcházejí. „Naše země by
měla zůstat součástí Západu a nepodlehnout nějakému ruskému vlivu.
Jednou z hodnot Evropy střední i západní je svoboda slova a nedokážu si
představit, že by se k něčemu takovému sahalo,“ reagoval v daném
kontextu Sokol. „V momentě, kdy začneme omezovat média, tak to nikomu
neprospěje,“ uvedl analytik a dodal: „Oprávněně kritizujeme, když jsou
v některých zemích ovládána média. Nikdy bych nesáhl k vymazání zpráv
na Facebooku. Kdo by to kontroloval? To by se nám vrátilo jako bumerang.“

Mikeš: „Média lžou zleva, zprava.“

Podle Mikeše jsou lidé médii znechucení a ztratili důvěru, ale informace
hledají. „Každá velmoc si samozřejmě dělá nějakou propagandu. Dříve
jsme poslouchali Hlas Ameriky a Svobodnou Evropu, protože tady nám lhali a
dělali z nás pitomce. Teď se děje pravděpodobně to samé. Politici něco
řeknou a pak se stane pravý opak. Obávám se stejně jako profesor Keller,
že lidé začnou vyhledávat rádio Svobodná Moskva,“ zhodnotil situaci. „Kdysi
jsem studoval tuto problematiku v Londýně a musím konstatovat, že teď
média lžou zleva, zprava,“ dodal. Zároveň konstatuje i to, že lidé při
svém hledání využívají sociální sítě a pak už nejsou odkázáni na
oficiální pravdu.

Pavel Šaradín v závěru upozorňuje: „Vzdálené věci máme tendenci
přijímat jako něco, co se skutečně stalo. Měli bychom být více
pozornější.“
