Janek Kroupa odhalil nový skandál Agrofertu. V rozhlase k tomu dostal
dvacetiminutové sólo

Reportér Českého rozhlasu Janek Kroupa se v úterních Dvaceti minutách
Radiožurnálu rozpovídal o tom, jak gigant Agrofert hospodaří na půdě,
která mu nepatří, a ještě na ni pobírá dotace. Společnost, která
patří do svěřeneckého fondu příštího českého premiéra Andreje
Babiše, tvrdí, že jedná v souladu se zákonem, jenže někteří právníci
to vidí jinak.

Český rozhlas vzal data z několika veřejně přístupných databází,
porovnal je a zjistil, že holding Agrofert spadající pod svěřenecký fond
příštího premiéra Andreje Babiše (ANO) hospodaří na 1 740 hektarech
půdy, které mu nepatří. Toto číslo prý může být ještě větší.
Janek Kroupa prozradil, že několik majitelů pozemků se s Agrofertem soudí
kvůli tomu, že mamutí firma hospodaří na jejich pozemcích, a ještě na to
bere dotace.

Není bez zajímavosti, že Agrofert přiznává, že hospodaří na větším
množství půdy, u které není jasný vlastník, a tyto vlastníky se snaží
dohledat. „My jsme to řekli právníkům a oni nám se smíchem sdělili, že
tomuhle se říká doznání k trestné činnosti,“ řekl ve vysílání Janek
Kroupa.

„Každopádně by to bylo podle mě neoprávněné užívání cizí věci.
Pokud já hospodařím na cizím majetku a vím to, že hospodařím na cizím
majetku, tak to, co na tom vydělám, patří majiteli té půdy, nebo státu,
pokud by ta půda připadla státu. Pokud na to ještě čerpá dotaci, tak je
to v podstatě dotační podvod, resp. poškozování EU,“ poznamenal k tomu
Václav Vlk s tím, že jde zřejmě o dotace, které poskytuje EU.

Firmu prý nemůže zachránit ani argument, že ví o problému, ví, že
hospodaří na půdě, která jí nepatří, ale odvádí zisky do zvláštního
fondu. Až najde vlastníka, prý mu odvede patřičné poplatky za užívání
této půdy. Pokud firma argumentuje právě takhle, podle právníků se
doznává k tomu, že páchá trestnou činnost. Mnohem lepší by prý bylo,
kdyby společnost spadající pod svěřenecký fond Andreje Babiše tvrdila,
že o něčem takovém nemá ani tušení a že na těch pozemcích hospodařila
v dobré víře, že jsou její. A když byla upozorněna na opak, vzala by to
na vědomí a přestala by s tím.

Agrofert také může argumentovat tím, že je lepší, pokud půdu s nejasným
vlastníkem obhospodařuje alespoň někdo. To je argument srovnatelný s
chováním aktivistů z Autonomního sociálního centra Klinika, kteří
obsadili budovu, která jim nepatřila, a využívají ji. Soud už několikrát
rozhodl, že aktivisté mají tuto budovu opustit, ale oni soudním rozhodnutím
pohrdají a odmítají odejít.

„Zemědělci, kteří jsou slušní, na půdu, která jim nepatří, s
traktorem prostě nejezdí,“ poznamenal k tomu Kroupa.

Stát prý neví, že má v této věci nepořádek, protože věří
zemědělcům, že půda, na které hospodaří, jim patří. Teprve když
někdo na tento problém upozorní, stát se tím začne zabývat. Jestliže
Agrofert čerpá dotaci na pozemky o výměře 1 740 hektarů, pak se prý
konkrétně bavíme o výši dotací někde mezi deseti miliony až sto miliony
korun.

Pro pořádek je třeba dodat, že podobně nezákonně se chovají i další
zemědělci, nejen Agrofert. Úřady by si tedy měly posvítit i na ně, ale
Kroupa dodal, že se s týmem zaměřil na Agrofert čistě proto, že jiní
zemědělci nemají svého šéfa ve vládě. Agrofert na 1 740 hektarech
neoprávněně hospodařil i v době, kdy byl Andrej Babiš přímým
vlastníkem firmy, ale současně také ministrem financí a vicepremiérem
české vlády.
