Jsem pobouřena. A překvapena, Petře Nečasi. Miroslava Němcová se svěřila
PL

ROZHOVOR Kvůli neřešení ochrany vnějších hranic Evropské unie, která
měla být nastartována už před pěti lety, když připlouvali migranti na
italský ostrov Lampedusa a nic se moc nedělo, teď krvavě platíme, je
přesvědčena bývalá předsedkyně Poslanecké sněmovny Miroslava Němcová.
„Myslím, že všechny řeči o ochraně vnější hranice Evropské unie
zatím splněny nebyly, proto jsem v Poslanecké sněmovně navrhla usnesení,
aby země, které neplní své závazky a nechrání vnější prostor EU, byly
ze schengenského prostoru vyloučeny. Není možné, aby byly ohrožovány
miliony evropských občanů proto, že někdo neplní své závazky,“
prohlásila v rozhovoru pro ParlamentníListy.cz poslankyně ODS.

Co říkáte na teroristické činy v Bruselu, v sídle Evropského parlamentu,
kde zasedají i vaši straničtí kolegové – europoslanci?

Podle mne to ukazuje na to, že teroristé nejsou odhodláni ustoupit, na to,
že tento akt souvisí s migrační krizí, souvisí i se zajetím
pařížského atentátníka Salaha Abdeslama. Teroristé se zmobilizovali a
dávají nám tím najevo, že jakýkoli odpor z naší strany bude takto
potrestán. Myslím, že mají pravdu ti, kteří hovoří o válce mezi
extrémním islámem a západní společností.

Když jste dala do souvislosti teroristické útoky na letišti a v metru v
belgické metropoli, myslíte si, že tyto činy povedou k přísnějším
opatřením v souvislosti s přijímáním migrantů?

Za sebe bych řekla, co říkám už více než rok, alfou a omegou je ochrana
vnějších hranic schengenského prostoru. Buď to bude fungovat a budeme
vědět, kdo je na našem území, a i bezpečnostní složky budou moci
nějakým způsobem s informacemi o těchto lidech pracovat a něčemu
předcházet, nebo to vědět nebudeme a půjdeme jako ovce na porážku.
Myslím, že všechny řeči o ochraně vnější hranice Evropské unie zatím
splněny nebyly, proto jsem v Poslanecké sněmovně navrhla usnesení, aby
země, které neplní své závazky a nechrání vnější prostor EU, byly ze
schengenského prostoru vyloučeny. Není možné, aby byly ohrožovány miliony
evropských občanů proto, že někdo neplní své závazky. Tančí se kolem
toho jako kolem horké kaše, nikdo do toho kyselého jablka kousnout nechce,
ale tohle je základní předpoklad. A přenášet tuto povinnost na Turecko,
aby ono chránilo hranice Evropy za nějakých podmínek, se mi zdá naprosto
riskantní a nic to neřeší ani teď, ani do budoucna.

Takže si nemyslíte, že bude dohoda o vracení uprchlíků mezi Evropskou
unií a Tureckem účinná?

Myslím, že dohoda jednoho za jednoho je neúčinná, už to kritizují i
rakouští představitelé včetně prezidenta, včetně vládních činitelů.
Mají obavu, že kvóta sedmdesáti dvou tisíc bude vyčerpána během jednoho
měsíce, a nikdo neví, co bude dál. Ukazuje se, že to žádný koncepční
plán není. Nakonec dojde podle mého pesimistického názoru k tomu
nejhoršímu, tedy k hranicím mezi členskými státy, i když jsme ještě
před rokem doufali, že se uhájí vnitřní schengenský prostor bez hranic.
Ještě pár takových útoků a dojde k tomu, že vzniknou hranice uvnitř
schengenského prostoru, že nás to poškodí ekonomicky. Je jasné, že na to
všichni doplatíme. Ale ta panika, kdy státy začnou jednat stylem zachraň,
co můžeš, se podle mne blíží.

Ale když padne jedna z vymožeností Evropské unie – volný schengenský
prostor, nebude to počátek konce celé Evropské unie?

Je pravda, že Evropskou unii zásadním způsobem ohrožuje migrační vlna,
ale ohrožuje ji i nekoncepčnost, jak EU dlouhodobě neřeší sama sebe, jak
se byrokraticky snaží ovládat jednotlivé členské státy, jak je
nedůsledná při vymáhání pravidel, když došlo třeba k neplnění
rozpočtových pravidel. Jednou nemusí plnit parametry Řecko, podruhé Francie
nebo Itálie. A tato nedůslednost se proti Evropské unii obrací v podobě
blížícího se referenda ve Velké Británii o vystoupení z EU. Možný
rozpad EU může způsobit jak referendum ve Velké Británii, tak určitě i
nezvládnutá migrační krize. Já si to nepřeju, myslím, že je to jedno ze
špatných řešení. A snad jediné, co by ještě mohlo být racionálně
zvažováno, je to, aby hranice, které tak jako tak uvnitř Schengenu vzniknou,
měly nějaký dočasný charakter, aby se země uvnitř Evropské unie
dokázaly s migrační vlnou vypořádat. Aby všechny příchozí do Evropy
zaregistrovaly, a tedy věděly, kdo je tady legálně, kdo nelegálně, kde
migranti jsou, aby nastavily nějaké vnitřní režimy, co s těmi lidmi bude
dál. A když se tohle zvládne, tak by se zase mohlo přistoupit k tomu, že se
vnitřní hranice budou zase pomalu otevírat. Ale teď už taháme za kratší
konec provazu, protože kvůli neřešení téhle ochrany hranic, která měla
být nastartována už před pěti lety, když připlouvali migranti na řecký
ostrov Lampedusa a nic se moc nedělo, teď krvavě platíme.

Když jste zmínila nebezpečí tzv. brexitu, exprezident a bývalý předseda
ODS Václav Klaus prohlásil, že nevidí problém v možném odchodu Velké
Británie z Evropské unie, ale že by z Evropské unie měla odejít celá
Evropa. Souhlasíte s tímto názorem?

Tento názor sílí, ale tyhle silácké řeči je snadné říkat. Ale já mám
vždycky problém s tím, že nikdo nemá v ruce plán B. Vystoupení z
Evropské unie bude znamenat i hospodářský a politický otřes. Dejme tomu,
že to zvládneme, ale bude to na hodně dlouho. Ti, kteří jsou přesvědčeni,
že rozpad EU je správný krok, by měli vysvětlit, co ta fáze po zborcení
Evropské unie bude pro každý jednotlivý stát znamenat. V případě České
republiky chci vědět, co se stane s hospodářstvím, které je hodně
závislé na exportu do zemí Evropské unie, jak dlouho může případný
pokles exportu trvat, jak dlouho by krize měla trvat, na co se mají občané
připravit. Víme, jak ta poslední hospodářská krize zamávala i s
politickou situací v České republice, jak se přepsala politická mapa v zemi,
a to jen proto, že lidé nebyli spokojeni s tím, že se nevyvíjejí
ekonomické otázky, jak by si přáli. A tento plán B já citelně postrádám.

Znamenal by rozpad Evropské unie větší riziko pro postkomunistické země?
Předseda TOP 09 Miroslav Kalousek tvrdí, že čím méně Evropské unie, tím
více Moskvy. Političtí analytici i bezpečnostní služby varují před tím,
že jsme stále ve sféře zájmu putinovského Ruska.

To riziko tu určitě je a postkomunistických zemí se týká mnohem víc než
ostatních států Evropské unie. O ruských zájmech na našem území, o
práci ruských rozvědek u nás informuje pravidelná výroční zpráva
Bezpečnostní informační služby, která tady ta rizika vidí. Vidí je v
ruské komunitě, která už na našem území je a stává se spojkou těm,
kteří sem přicházejí třeba na velvyslanectví Ruska. To je početně
naddimenzováno ve srovnání s ostatními zastupitelskými úřady. Ty zájmy
Ruska u nás jednoznačně jsou a moc bych se divila, kdyby Rusko situace
oslabené Evropy a těch náhle uvolněných jednotlivých členských států
nevyužilo ve svůj prospěch a nedokázalo v nich uplatnit svůj vliv. Tak to
ostatně dělalo vždycky, po každém otřesu, například po druhé světové
válce okamžitě vědělo, co chce, a okamžitě pro sebe zabralo půl Evropy.
Tyhle jejich imperiální choutky nepominuly a já osobně se jich velmi
obávám.

Občanská demokratická strana upozorňuje i na další nebezpečí, které
vidí v rozvíjení vztahů s Čínskou lidovou republikou. Vy osobně jste
kritizovala konání semináře u příležitosti návštěvy čínského
prezidenta v České republice, který se uskutečnil v Poslanecké sněmovně.
Proč?

Jsem pobouřena skutečností, že se na půdě Poslanecké sněmovny odehrál
seminář s názvem Řízení a rozvoj státu, který byl zaštítěn předsedou
Poslanecké sněmovny Janem Hamáčkem, organizoval jej předseda KSČM Vojtěch
Filip. A na tento seminář byli kromě jiného pozváni jako přednášející
profesor Univerzity ústředního výboru Komunistické strany Čínské lidové
republiky Ču Ling-ťun. Myslím si, že to je přesně porušení zákona o
protiprávnosti komunistického režimu, který přijala svobodná demokratická
společnost v naší zemi. A považuji za vážnou chybu předsedy Poslanecké
sněmovny, že něčemu takovému nezabránil. Ale zapadá mi to do mozaiky,
protože před dvěma lety, aby předseda Sněmovny obešel organizační výbor,
který má schvalovat zahraniční cesty jednotlivých členů parlamentu,
schválil sám tehdy cestu předsedy komunistů Filipa do Moskvy, a to za
člověkem, který byl na sankčním seznamu EU. A na poslední chvíli, když
se to Poslanecká sněmovna dozvěděla, dala svým usnesením najevo, že nás
Filip nezastupuje a že je to jeho osobní jednání. A předseda Sněmovny
Hamáček – jakoby si pálil prsty znovu – teď stejnému předsedovi KSČM
dovolí, aby na půdě české Sněmovny byly přednášky čínských
komunistických stranických ideologů a šéfů jejich výborů o tom, jak lze
řídit stát a nejlépe pod komunistickou hlavičkou. Nedivím se, že
někteří lidé podávají trestní oznámení kvůli porušení zákona.

Nepřekvapila vás účast na tomto semináři vašeho bývalého předsedy a
expremiéra Petra Nečase?

Překvapila a nemile, ale nemohu říkat každému, co má ve svém osobním
životě dělat. Petr Nečas tam nebyl vůbec vyslán Občanskou demokratickou
stranou, nikoho z nás nezastupoval. Poslanecký klub, vedení strany, nikdo
nevěděl o této jeho aktivitě. Velmi mne to překvapilo, protože z jeho
dřívějších postojů mi bylo jasné, že jako demokraticky smýšlející
člověk měl docela vyvinutý smysl pro to, aby dokázal odhadnout nějaké
společenské nebezpečí ve smyslu těch komunistických kádrováků z Číny.
Určitě by se takových akcí jako předseda vlády nezúčastňoval. Teď to
beru jako jeho osobní aktivitu, ale přiznávám, že mě to velmi nemile
překvapilo. Myslím, že to je hledání nějakého osobního směřování,
tam já dosáhnout neumím. Ale cítím ohrožení demokratického systému u
nás i ze strany Číny, která si ostatně klade podmínky v politické rovině
pro to, aby se vůbec mohla rozvíjet spolupráce v hospodářské oblasti.
Tohle přece musí každý vidět, takže aktivně to podporovat – to nemůžu
u Petra Nečase pochopit.

Dnes odpoledne se má konat mimořádná schůze Poslanecké sněmovny k
Čapímu hnízdu. Co si od toho slibujete? Myslíte si, že může Andrej Babiš
ještě něco kolem podezření z dotačního podvodu vysvětlit? Právníci
upozorňují, že i kdyby prohlásil, že nějaký člověk byl v době
udělení dotace majitelem Čapího hnízda, nedá se to dokázat, protože šlo
o anonymní vlastnictví.

Já jsem přesvědčena, že schůze Poslanecké sněmovny k tomuto tématu se
má uskutečnit. Je ale dobře, že nás předběhl mediální zájem, protože
doposud se mi zdálo, že jakékoli kroky Andreje Babiše byly médii
nedostatečně reflektovány. Ale teď nás to trochu předběhlo, může se
tedy zdát, že Poslanecká schůze nic nového už nepřinese. Minimálně to,
že Poslanecké sněmovně, která zatím slyšela jen protichůdné výmluvy
ministra financí a místopředsedy vlády, které připomínají někdejšího
premiéra Stanislava Grosse s jeho strýčkem Vikem a spálenou směnkou a
všechny tyto výkruty, teď bude muset Babiš říci, v čem lhal a v čem
nelhal z dosavadních výmluv. Odkrytí pozadí těchto aktivit i toho
ostatního, co absolvoval před vstupem do politiky, by nás mělo zajímat.
Čapí hnízdo se stalo symbolem, ale myslím, že je jen takovou třešničkou
na dortu jeho aktivit, které měl v uplynulých letech s velmi podivnými
podnikateli a na velmi podivných projektech.

A co říkáte tomu, že se od něj začínají odvracet jeho poměrně vlivní
podporovatelé jako podnikatelé Stanislav Bernard, Radim Jančura, ale i
bývalý šéf civilní rozvědky, člen správní rady NFPK Karel Randák nebo
šéf Transparency International David Ondráčka? A kriticky už se na adresu
Andreje Babiše začínají ozývat i další protikorupční sdružení, která
nad ním zatím přivírala oči.

Já jsem nikdy nepochopila, že tyto organizace a tito jednotlivci se na stranu
Andreje Babiše přiklonili. To mne šokovalo. Vždyť minimálně o jeho
minulosti v souvislosti s StB, o podivných obchodech, které se týkaly jeho
byznysového impéria v 90. letech i po roce 2000, se vědělo. K tomu, že se
teď od něj odklánějí, říkám: lépe pozdě než nikdy.

Zato prezident Miloš Zeman naznačil, že nějakých padesát milionů korun je
pod jeho rozlišovacími schopnosti, že se zabývá miliardovými úniky jako v
případě OKD. Jak to vnímáte?

Myslím, že je tady jasné propojení prezidenta republiky a Andreje Babiše.
Oba dva vědí, že jsou jeden pro druhého užiteční. Tím pádem řeči o
tom, co je a není pod rozlišovací schopností prezidenta, mne nepřekvapují.
Kdyby přiznal, že umí rozlišit i věci do padesáti milionů, musel by se
zabývat i tím, kdo mu financoval jeho prezidentskou kampaň, museli bychom se
bavit o všech poměrech na Pražském hradě, o podivných majetkových
vztazích kancléře Mynáře, když už nechám stranou jeho bezpečnostní
prověrku. Tohle prezident sice řekl, ale v tom případě mu doporučuji, aby
se zabýval i tím, co je nad jednu miliardu, a to je například privatizace
Unipetrolu, ve které Andrej Babiš také hodně figuroval a je nad tím spousta
otazníků.

Věříte, že tentokrát sociální demokracie dodrží své slovo, že
podpoří omezení podnikání a vlastnictví médií u členů vlády, když z
lůna hnutí ANO zaznělo, že vedení hnutí považuje snahy ČSSD za
porušení koaliční smlouvy, a pohrozili odchodem z vládní koalice?

ANOnisté vyhrožují, to je jednoznačné. Ale nevím, co udělají sociální
demokraté, protože se už ukázalo, že noc je velmi dlouhá doba a že to, co
řekli večer, už nemusí ráno platit. Ale já si fakt už neumím představit,
s jakou výmluvou by sociální demokraté přišli, kdyby řekli, že ustupují
od svých návrhů, za kterými bojovně stáli jak předseda strany, tak celé
politické vedení ČSSD a poslanecký klub. Na to už opravdu nemám fantazii,
jak by to dokázali udělat, takže doufám, že to neudělají a že budeme
svědky toho, jak premiér a jeho strana dodrží slovo, které dali veřejnosti.

Byla by ODS za nějakých podmínek ochotna podpořit menšinovou vládu ČSSD a
KDU-ČSL, kdyby vládní koalici opustilo hnutí ANO, aby nedošlo k tomu, že
prezident Miloš Zeman pověří sestavením nějaké vlády Andreje Babiše a
ten i bez důvěry Sněmovny bude vládnout třeba rok do předčasných nebo
řádných voleb?

Možnost předčasných voleb tady je. Ta je vždycky, v každém volebním
období se může objevit. Já v tuhle chvíli nemyslím, že je to nejlepší
řešení už vzhledem k ambicím pana prezidenta. Ale mohou nastat okolnosti,
kdy pro to zvednu ruku, protože to bude jediné nejlepší možné řešení. A
pokud jde o podporu menšinové vládě, hodně by záleželo na tom, co by bylo
těmi okolnostmi toho, že by se rozpadla koalice, co by bylo případnou
náplní do konce řádného termínu do voleb, jaká by mohla existovat podpora
z naší strany. Nehlásím se k tomu primárně, protože sociální demokraté
neustále předkládají návrhy zákonů, které omezují živnostníky,
podnikání. Házení klacků pod nohy pracovitým lidem určitě není naším
programem, takže teď, když se mne na to ptáte, nevidím žádný průnik
programů. Ale v době krize se musí zvážit nějaké možnosti a dospět k
rozhodnutí, zdali vládu podpořit, nebo ne. Ale ta krize tady teď není.
