Japonsko potvrzuje svou politiku minimální imigrace kvůli obraně své
kultury a pracovních míst

Japonský ministerský předseda Shinzo Abe řekl minulý týden svému
parlamentu, že nemá „vůbec v úmyslu“ přijmout více migrantů i přes
nátlak od Agentury pro uprchlíky OSN.

Pan Abe během debaty v japonském parlamentu argumentoval, že přijetí
cizích pracovníků by bylo ospravedlnitelné pouze, kdyby jich bylo opravdu
zapotřebí „k trvalému udržení japonské ekonomicky a infrastruktury.“

Tento 63letý ministerský předseda je osvědčeným nacionalistou a
obdivovatelem amerického prezidenta Donalda Trump a prosazuje ekonomickou
politiku „Japonsko v první řadě“, kterou by šlo srovnávat s tou
prosazovanou panem Trumpem.

Ten obdiv vypadá, že je vzájemný, a oba vůdci spolu strávili během
Trumpovy asijské návštěvy tento měsíc značně dlouhou dobu. „Naše
vztahy jsou opravdu mimořádné,“ řekl pan Trump. „Máme rádi jeden
druhého a i naše země se mají vzájemně rády. A nemyslím si, že bychom
měli kdy k Japonsku blíže, než právě teď.“

Japonsko je etnicky homogenní zemí, kde je méně než 2 procenta obyvatel
narozena v zahraničí a jeho imigrační politika je konstruovaná k obraně
japonské kulturní identity stejně jako k zajištění národní bezpečnosti.
Rovněž se zaměřuje na obranu místního pracovního trhu, aby udržela
nezaměstnanost na minimu.

Tokio tvrdilo, že o azyl v Japonsku usilovalo už mnoho lidí, aby si tam
našli práci, jelikož lidé žádající o status uprchlíka mají přístup k
obnovujícím se pracovním povolením.

Podle japonské imigrační politiky se nekvalifikovaným migrujícím
pracujícím vstup zamítá. Japonsko před pěti lety zavedlo pětibodový
imigrační systém za účelem „posílení vstupu vysoce kvalifikovaných
zahraničních profesionálů,“ aby se tak zajistilo, že migranti budou pro
tuto zemi znamenat opravdu pozitivní přínos.

Tento měsíc tlačila na Japonsko Agentura pro uprchlíky Spojených národů (UNHCR),
aby přijímalo více uprchlíků, když vyšlo najevo, že tato země za celé
první pololetí 2017 přijala jen 3 uprchlíky. V roce 2016 přijalo Japonsko
za celý kalendářní rok dohromady 28 uprchlíků z 10 901 žadatelů o azyl.

Vysoký komisař pro uprchlíky OSN Filippo Grandi si na tiskové konferenci v
Tokiu stěžoval, že Japonsko nepřejímá svůj díl vítání migrantů a
uprchlíků.

„Tento program je strašně maličký, asi 20-30 uprchlíků ročně,“ řekl
pan Grandi. „Požádal jsem vládu, aby uvážila, zda by ho šlo rozšířit.“

Tokio přes svou neochotu přijímat více migrantů slíbilo 18,6 milionu $
humanitární pomoci, aby se pomohlo s krizí Rohingů, kterou činitelé OSN
odsoudili jako „klasický případ etnické čistky.“ Japonsko je v
současnosti čtvrtým největším dárcem UNHCR.

Japonsko je podle Indexu globálního míru 2017 hodnoceno jako desátá
nejbezpečnější země světa se stavem míru na „hodně vysoké úrovni“.
