O zastropování věku pro odchod do důchodu vláda rozhodne v létě

Vláda zatím uvažuje o dvou variantách pro ukončení zvyšování
důchodového věku. Plánuje propočítat varianty 65 a 67 let. Kabinet chce
rozhodnout na konci června. Novinářům to dnes řekl ministr financí Andrej
Babiš (ANO). Růst důchodového věku se každoročně zvyšuje u mužů o dva
a u žen o čtyři měsíce, současná legislativa přitom nepočítá se
zastropováním. Dnes schválený věcný záměr zákona, který připravilo
ministerstvo práce a sociálních věcí, by se měl týkat všech, kteří se
narodili po roce 1971.

O stropu neboli pevném věku nástupu do penze se zmínily vládní strany v
koaliční smlouvě. Podle ministerstva práce by se měl stanovit na 65 let a
každých pět let přehodnocovat. Pravidelné hodnocení a případné
následné úpravy doporučila i důchodová komise, zastropování ale
nenavrhla.

Ministerstvo práce vychází z průměrného věku dožití, argumentuje také
tím, že většina zemí, kde je odchod do důchodu zastropován, se řídí
hranicí 65 let. Ministryně Michaela Marksová (ČSSD) novinářům řekla, že
považuje Babišův návrh za nepodložený. „Já budu hlasovat pro nižší
hranici z toho důvodu, že v ČR žijeme o dva a půl roku kratší dobu, než
je průměr EU,“ uvedla Marksová na tiskové konferenci po jednání vlády.

Babiš během jednání vlády řekl, že u hlavního mandatorního výdaje
rozpočtu je třeba být odpovědný. „Je to politická záležitost, i když
to nastane de facto až za 14 let, neznamená to, že bychom neměli být
rozpočtově odpovědní,“ uvedl. Kromě posouzení dvou variant stropu se
také bude zjišťovat, jaké hranice mají ostatní země EU.

Podle návrhu by statistický úřad vždy v roce, který končí trojkou či
osmičkou, musel vypracovat prognózu demografického vývoje. První by měl
dělat už za dva roky. Ministerstvo práce by pak do pololetí následujícího
roku – tedy roku se čtyřkou či devítkou na konci – muselo dát vládě
zprávu o vlivu populačního vývoje na důchodový systém, podle výsledků
by k ní případně rovnou přidalo i návrh na změnu důchodového věku.
Kabinet by pak nejspíš nechal připravit důchodovou novelu s úpravou
věkového limitu, kterou by ale musel schválit parlament.

Ve zprávách by se zohlednila mimo jiné očekávaná délka života či
pravděpodobnost úmrtí lidí mezi 25 a 54 lety. Jejich doba v důchodu by
neměla překročit 26 procent a spadnout pod 24 procent délky života. Podle
toho by se pak stanovil důchodový věk. Předdůchodové generace by se ale
případná úprava nedotkla. Nyní lidé tráví v důchodu v průměru 23 let.

Život se prodlužuje

Pro lidi narozené před rokem 1971 bude podle Marksové platit původní
systém, protože v něm dosáhnou právě hranice 65 let. Premiér Bohuslav
Sobotka (ČSSD) pokládá za důležité, aby byl věk pro odchod do důchodu
zastropován. „Není možné, abychom měli permanentně prodlužující se
věk odchodu do důchodu, který nebude mít nic společného s tím, jak
vypadá reálný život,“ uvedl předseda vlády.

Život se prodlužuje každoročně o několik měsíců. Očekávaná doba
dožití mužů a žen se jen mezi rokem 2013 a 2014 protáhla o sedm měsíců.
Podle propočtů by se mohl podle nových pravidel přehodnocování věk
nástupu do penze proti nynějšímu modelu oddálit. U lidí narozených zhruba
po roce 1971 by to mohlo být přibližně o dva roky, u generace z 90. let pak
zhruba o rok.
