Zdraží máslo ještě více? Experti to v ČT odhadli takto

Co vlastně jíme? Proč to vlastně děláme a kolik za to platíme? Na tyto
otázky hledali odpovědi hosté druhé části pořadu Otázky Václava Moravce
ČT24 – předseda Asociace soukromého zemědělství Josef Stehlík, šéf
Potravinářské komory Miroslav Toman a prezidentka Svazu obchodu a cestovního
ruchu Marta Nováková.

Úvodem se hovořilo o analýze cen másla, kterou si vyžádal premiér
Bohuslav Sobotka (ČSSD). „Předpokládám, že z té analýzy vyjdou data a
ta data budou ukazovat, jak asi vypadá ten cenový vývoj. Ukáže se, doufám,
reálná situace. I díky tomu politickému tlaku jsou marže na ceny másla
minimální,“ míní Nováková.

„Troufám si tvrdit, že až ta analýza pozná světlo světa, bude ta cena
másla úplně jiná. Nyní už cena másla stagnuje. Myslím si, že ta cena se
dostala na nějakou jasnou úroveň,“ podotkl Toman. Marže se podle něj
pohybuje mezi 10 a 20 procenty. „Výrobci a řetězce se dostaly do nějaké
komunikace, neočekávám tedy, že by cena měla růst. Troufám si tvrdit, že
toho másla bude dost a ta cena se bude pohybovat jako dnes,“ dodal.

Nic výrazného si od analýzy neslibuje ani Josef Stehlík. „Nejsem ale
přesvědčen o tom, že politický tlak vyvolal snížení cen másla. Jsem
přesvědčen o tom, že to snížení tlaku na nákup másla, ta situace,
která nastala, se uklidnila. Cena másla bude stagnovat, ale rozhodně nebude
růst,“ ujistil Stehlík, jehož asociace nechce vstupovat do marží.

„Obchodní přirážky jsou nepřiměřené,“ poznamenal Toman kriticky. „Chtěli
bychom, aby se řetězce chovaly stejně jako v Německu nebo na západ od nás,“
dodal.

Nováková se domnívá, že v potravinovém řetězci by měli všichni
prosperovat. „Ale měli bychom si uvědomit, že trh s potravinami má svoje
horní limity. Spotřeba potravin neporoste nijak dramaticky. Je třeba dodávat
do obchodu to, co zákazník chce,“ podotkla.

„My tady máme dneska dotované zemědělství, máme tady dotovaný
zpracovatelský průmysl a máme tady dotovaný obchod,“ sdělila také
Nováková.

Stehlík pak hovořil o mléku, kdy zhruba 20 procent mléka, které v Česku
vyrobíme, se zpracovává v německých mlékárnách a pak se vrací zpátky.
„Spousta producentů mléka je rádo, že mléko odbydou do Německa. Zaplať
pánbůh za to, že máme volný trh,“ podotkl Stehlík.

Toman poukázal na to, že v České republice probíhá nejvíce akcí. „Proč
ty ceny nemohou být stabilní?“ zeptal se Toman, jenž sice respektuje, že
jde o obchodní politiku řetězců, ale nepovažuje to za správné.

Ten se následně vyjádřil k tomu, zda přijal nabídku do menšinového
kabinetu šéfa hnutí ANO Andreje Babiše. „Závazná nabídka nepadla.
Nechtěl bych to komentovat. Je to záležitost pana předsedy Babiše,“
vyhnul se odpovědi Toman.

Diskutéři pak hovořili o zákonu o významné tržní síle, kdy například
Toman se domnívá, že zákon toho mnoho vyřešil, ale nelze říct, že by se
jej nikdo nesnažil obcházet. Do sporu v této otázce se dostal s Novákovou.

Závěrečným tématem pak byla dvojí kvalita potravin. „Dvojí kvalita se
netýká českých výrobků. Týká se nadnárodních, globálních firem. Je
potřeba říci, co je dvojí kvalita,“ zmínil Toman. „Obchodníci byli
první, kteří na dvojí kvalitu upozorňovali. Už v roce 2005 obchodníci
prosili, aby se tato situace řešila,“ sdělila Nováková. „Výrobky
vskutku vypadají mnohy stejně, ale mají rozdílnou kvalitu,“ míní
Nováková. Dodává však, že je nutné definovat, co vlastně kvalita je.
