3.11.2005 Úřední věstník Evropské unie L 289/15 SMĚRNICE RADY 2005/71/ES ze dne 12. října 2005 o zvláštním postupu pro přijímání státních příslušníků třetích zemí pro účely vědeckého výzkumu RADA EVROPSKÉ UNIE, (4) : Počet výzkumných pracovníků, které bude Společenství s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 63 bod 3 písm. a) a bod 4 této smlouvy, s ohledem na návrh Komise, s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu ('), s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (?), 5) s ohledem na stanovisko Výboru regionů (*), vzhledem k těmto důvodům: (1) S cílem upevnit evropskou politiku výzkumu a vytvořit její strukturu Komise považovala v lednu 2000 za nezbytné vytvořit Evropský výzkumný prostor jako základ pro budoucí opatření Společenství v této oblasti. (2) : Evropská rada na zasedání v Lisabonu v březnu 2000, na kterém byl Evropský výzkumný prostor schválen, stanovila za cíl Společenství stát se do roku 2010 nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější : znalostní (7) ekonomikou na světě. (3) : Globalizace ekonomiky vyžaduje větší mobilitu výzkum- ných pracovníků, což Evropské společenství uznalo ve svém šestém rámcovém programu (*), když své pro- gramy ještě více otevřelo výzkumným pracovníkům ze třetích zemí. (8) (") : Stanovisko ze dne 12. dubna 2005 (dosud nezveřejněné v Uředním věstníku). (?) : Úř. věst. C 120, 20.5.2005, s. 60. () Úř. věst. C 71, 22.3.2005, s. 6. () Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1513/2002/ES ze dne 27. června 2002 o šestém rámcovém programu Evrop- (9) ského společenství | pro  výzkum, technický | rozvoj a demonstrace přispívajícím k vytvoření Evropského výzkum- ného prostoru a k inovacím (2002—2006) (Úř. věst. L 232, 29.8.2002, s. 1). Rozhodnutí ve znění rozhodnutí č. 786/2004/ ES (Úř. věst. L 138, 30.4.2004, s. 7). potřebovat, má-li splnit svůj cíl stanovený na zasedání Evropské rady v Barceloně v březnu 2002, totiž do roku 2010 investovat do výzkumu 3 % HDP, se odhaduje na 700 000. Tento cíl by měl být splněn prostřednictvím řady vzájemně propojených opatření, například zvýše- ním přitažlivosti vědecké kariéry u mladých lidí, podporou zapojení žen do vědeckého výzkumu, zvyšo- váním příležitostí pro vzdělávání a mobilitu ve výzkumu, zlepšením kariérních vyhlídek pro výzkumné pracovníky v rámci Společenství a otevřením Společenství státním příslušníkům třetích zemí, kteří by mohli být přijati pro účely výzkumu. Účelem této směrnice je přispět k dosažení těchto cílů podporou přijímání státních příslušníků třetích zemí pro výzkumné účely a jejich mobility na dobu pobytu delší než tři měsíce, s cílem zvýšit přitažlivost Společenství pro výzkumné pracovníky z celého světa a posílit jeho postavení jako mezinárodního centra výzkumu. Provádění této směrnice by nemělo být podnětem k „odlivu mozků“ z transformujících se nebo rozvojo- vých zemí. Ve spolupráci se zeměmi původu by měla být přijata podpůrná opatření pro usnadnění zpětného začlenění výzkumných pracovníků v jejich zemích původu a pro usnadnění pohybu výzkumných pracov- níků, s cílem vytvořit komplexní migrační politiku. K dosažení cílů Lisabonského procesu je rovněž důležité posilovat mobilitu výzkumných pracovníků, kteří jsou občany EU, uvnitř Evropské unie, a zejména výzkumných pracovníků z členských států, které přistoupily v roce 2004, pro účely provádění vědeckého výzkumu. Vzhledem k otevřenosti vyplývající ze změn ve světovém hospodářství a k pravděpodobným požadavkům sou- visejícím se splněním cíle investovat do výzkumu 3% HDP by měli být výzkumní pracovníci ze třetích zemí, na které by se tato směrnice mohla vztahovat, vymezeni široce zejména na základě své kvalifikace a výzkumného projektu, který zamýšlejí provádět. Jelikož úsilí nezbytné pro dosažení uvedeného třípro- centního cíle se v široké míře dotýká soukromého sektoru, který proto musí v nadcházejících letech zaměstnat více výzkumných pracovníků, patří výzkumné organizace, na které by se tato směrnice mohla vztahovat, do veřejného i soukromého sektoru.