17/Sv.2 Službeni list Europske unije 149 32008L0095 8.11.2008. SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE L 299/25 DIREKTIVA 2008/95/EZ EUROPSKOG PARLAMENTA I VI)EĆA od 22. listopada 2008. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima (Kodificirana verzija) (Tekst značajan za EGP) EUROPSKI PARLAMENT I VI]EĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 95., uzimajući u obzir prijedlog Komisije, uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i soci- jalnog odbora (!), u skladu s postupkom utvrđenim u članku 251. Ugovora (?), budući da: Sadržaj Direktive Vijeća 89/104/EEZ od 21. prosinca 1988. o usklađivanju zakonodavstava država članica o žigovima (*) izmijenjen je (“). Radi jasnoće i racionalnosti navedenu Direktivu trebalo bi kodificirati. Zakonodavstvo o žigovima koje se primjenjivalo u drža- vama članicama prije stupanja na snagu Direktive 89/104/EEZ sadržavalo je nedostatke koji su mogli spri- ječiti slobodno kretanje robe i slobodu pružanja usluga te narušiti tržišno natjecanje na zajedničkom tržištu. Stoga je bilo nužno uskladiti zakonodavstvo država članica da bi se osiguralo pravilno djelovanje unutarnjeg tržišta. Važno je uzeti u obzir rješenja i prednosti koje sustav žiga Zajednice može pružiti poduzećima koja žele steći žigove. (!) SL C 161, 13.7.2007., str. 44. (*) Mišljenje Europskog parlamenta od 19. lipnja 2007. (SL C 146 E, 12.6.2008., str. 76.) i Odluka Vijeća od 25. rujna 2008. () SL L 40, 11.2.1989., str. 1. (*) Vidjeti Prilog [., dio A. (4) (8) Čini se da nije potrebno provesti potpuno usklađenje prava država članica o žigu. Dovoljno će biti da se uskla- đenje ograniči na odredbe nacionalnog prava koje najizravnije utječu na djelovanje unutarnjeg tržišta. Ovom se Direktivom državama članicama ne oduzima pravo na daljnju zaštitu žigova stečenih uporabom, već se uređuje odnos između njih i žigova stečenih registra- cijom. Države članice i dalje bi trebale imati mogućnost utvr- divanja odredaba postupka vezano uz registraciju, opoziv i proglašenja ništavosti žigova stečenih registracijom. One mogu, primjerice, odlučiti o načinu registracije žiga i postupcima za proglašenje žiga ništavim, odlučiti o tome bi li se ranija prava trebala uvesti u postupak regi- stracije ili u postupak proglašenja žiga ništavim ili u oba i, ako dopuste uvođenje ranijih prava u postupak regi- stracije, mogu uvesti postupak povodom prigovora ili ispitni postupak ex officio ili oba. Države članice trebale bi imati mogućnost odrediti učinke opoziva žigova ili njihova proglašenja ništavima. Ova Direktiva ne bi trebala isključiti primjenu odredbi prava država članica, koje nije pravo o žigu, kao što su odredbe o nepoštenom tržišnom natjecanju, građanskoj odgovornosti ili zaštiti potrošača, na žigove. Za postizanje ciljeva kojima teži ovo usklađivanje zako- nodavstva potrebno je da su uvjeti za stjecanje i zadrža- vanje registriranog žiga, u pravilu, istovjetni u svim drža- vama članicama. U tu je svrhu potrebno navesti primjere znakova koji mogu činiti žig, uz uvjet da se pomoću tih znakova mogu razlikovati proizvodi i usluge jednog poduzeća od proizvoda i usluga drugog. Razlozi za odbi- janje ili proglašenje žiga ništavim, primjerice izostanak razlikovnog karaktera ili sukob između žiga i ranijih