13/Sv. 61 Službeni list Europske unije 191 32009R1020 29.10.2009. SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE L 282/7 UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 1020/2009 od 28. listopada 2009. o izmjeni Uredbe 2003/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o gnojivima zbog prilagodbe njenih priloga I., III. i IV. tehničkom napretku (Tekst značajan za EGP) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 2003/2003 Europskog parla- menta i Vijeća od 13. listopada 2003. o gnojivima ('), a posebno njezin članak 31. stavke 1. i 3., budući da: () Članak 3. Uredbe (EZ) br. 2003/2003 navodi da gnojivo koje pripada vrsti gnojiva popisanoj u njenom Prilogu [. i koje ispunjava uvjete navedene u toj Uredbi može nositi oznaku ,EZ gnojivo". Djelomično otopljen prirodni fosfat tip je primarnog hranjivog gnojiva navedenog u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 2003/2003. Članak 16. te Uredbe dopušta dodavanje sekundarnih hranjivih tvari svim primarnim tipovima hranjivih gnojiva. Međutim, najmanji udio fosfornog pentoksida  naveden  za  postojeći tip - djelomično otopljenog prirodnog fosfata utvrđen je previsoko da bi se omogućilo dodavanje sekundarnih hranjivih tvari. Stoga je potrebno uvesti novi tip gnojiva da se omogući  stavljanje na _ tržište  smjesa  djelomično otopljenog prirodnog fosfata s magnezijem kao sekun- darnom hranjivom tvari pod oznakom ,EZ gnojivo". Magnezijev  sulfat ili = magnezijev  oksid  dodaje  se smrvljenom prirodnom fosfatu za ispravljanje manjka- vosti fosfata i magnezija u određenim vrstama poljopri- vrednog tla. Djelomičnim otapanjem fosfat i magnezij brzo su na raspolaganju usjevima, dok netopivi sastojci pružaju polaganiju, ali održiviju opskrbu fosfatom i magnezijem. Hranjivi sastojci i u fosfatu i u magneziju moraju biti na raspolaganju u jednom tipu gnojiva da bi poljoprivrednici od njih mogli imati koristi. Magnezijev sulfat tip je sekundarnog hranjivog gnojiva naveden u Prilogu [I.  Uredbi Komisije  (EZ)  br. 2003/2003. Članak 20. te Uredbe dopušta dodavanje mikrohranjivih  tvari  svim _ sekundarnim  tipovima hranjivih gnojiva. Međutim, najmanji udio sumpornog trioksida i magnezijevog oksida naveden za postojeći tip gnojiva magnezijevog sulfata utvrđen je previsoko da bi se omogućilo dodavanje mikrohranjivih tvari. () SL L 304, 21.11.2003., str. 1. Korištenje mikrohranjivih tvari poraslo je zbog sve većeg interesa za uravnoteženu prehranu biljaka. Mješavina magnezijevog sulfata s mikrohranjivim tvarima omogu- ćila bi poljoprivrednicima lakše korištenje mikrohranjivih tvari. Zato treba izmijeniti tip gnojiva od magnezijevog sulfata da se omoguće smjese magnezijevog sulfata s mikrohranjivim tvarima kako bi ga se moglo stavljati na tržište pod oznakom ,EZ gnojivo". Prilog III. Uredbi (EZ) br. 2003/2003 navodi tehničke odredbe za kontrolu amonijsko-nitratnih gnojiva s visokim udjelom dušika. Treba razjasniti da se može koristiti metode analize za različite oblike amonijsko- nitratnih gnojiva (kuglica ili zrnca). Nadalje, ovi opisi metode analize navode zastarjele mjerne jedinice za tlak umjesto sadašnjih SI jedinica. Člankom 29. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 2003/2003 propisuje se provedba kontrole EZ gnojiva koja pripadaju tipovima gnojiva navedenim u Prilogu I. toj Uredbi u skladu s detaljno opisanim metodama analize u prilozima IHI. i IV. toj Uredbi. S obzirom na to da te metode nisu međunarodno priznate, Europski odbor za normizaciju (CEN) morao je razviti odgovarajuće EN mnorme za zamjenu postojećih metoda. Djelomičan rezultat ovlaštenja CEN M/335 o moderniza- ciji postojećih metoda analize gnojiva i graničnih mate- rijala bio je razvoj 20 EN normi koje je potrebno uvrstiti u Prilog IV. Uredbi (EZ) br. 2003/2003. Neke od tih normi trebaju zamijeniti postojeće metode analize dok su druge nove. Potvrđene metode objavljene kao EN norme obično uključuju kružni test (međulaboratorijski test) kojim se provjeravaju točnost i ponovljivost između različitih laboratorija. Međutim, preliminarno ocjenjivanje metoda koje treba uvesti u ovlaštenje pokazalo je da se neke od njih slabo koriste. U tom slučaju bila je dovoljna ured- nička revizija pa kružni test nije bio potreban. Stoga je potrebno napraviti razliku između potvrđenih EN normi i nepotvrđenih metoda da se pomogne identificirati EN norme koje su prošle međulaboratorijski test da se ispravno obavijesti kontrolore o statističkoj pouzdanosti EN normi.