03/Sv. 66 Službeni list Europske unije 63 32005L0087 6.12.2005. SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE L 318/19 DIREKTIVA KOMISIJE 2005/87/EZ od 5. prosinca 2005. o izmjeni Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje u vezi s olovom, fluorom i kadmijem (Tekst značajan za EGP) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje ('), a posebno njezin članak 8. stavak 1., uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1831/2003 Europskog parla- menta i Vijeća od 22. rujna 2003. o dodacima u hrani za životinje (*), a posebno treću rečenicu njezina članka 13. stavka 2., budući da: (1) — Direktivom 2002/32/EZ određuje se da je zabranjeno korištenje proizvoda predviđenih kao hrana za životinje, koji sadrže nepoželjne tvari čije količine prelaze najviše dopuštene količine utvrđene u njezinu Prilogu I. (2) _ Prilikom donošenja Direktive 2002/32/EZ Komisija je izjavila da će se odredbe utvrđene u Prilogu I. te Direktive preispitivati na temelju ažuriranih znanstvenih procjena rizika i vodeći računa o zabrani razvodnjavanja kontami- niranih nesukladnih proizvoda namijenjenih prehrani životinja. lancu Europske agencije za sigurnost hrane  (EFSA) 2. lipnja 2006. na zahtjev Komisije usvojilo je mišljenje u vezi s olovom kao nepoželjnom tvari u hrani za živo- tinje. (4) — Onečišćenje hrane olovom od interesa je za javno zdrav- lje. Olovo se nakuplja u određenoj količini u tkivima bubrega i jetara, mišićna tkiva sadrže vrlo niske količine (') SL L 140, 30.5.2002., str. 10. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2005/8/EZ (SL L 27, 29.1.2005., str. 44.). (*) SL L 268, 18.10.2003., str. 29. Uredba kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 378/2005 (SL L 59, 5.3.2005., str. 8.). (7) rezidua olova i prijenos u mlijeko je ograničen. Stoga hrana životinjskoga podrijetla nije veći izvor ljudske izlo- ženosti olovu. Čini se da su goveda i ovce najosjetljivije životinjske vrste u odnosu na akutnu toksičnost olova. Dojavljena su poje- dinačna trovanja, kao posljedica unošenja u tijelo krmiva podrijetlom iz zagađenih područja ili slučajnog unošenja izvora olova. No, razine nađene u komercijalnim krmi- vima u Europskoj uniji ne uzrokuju kliničke znakove trovanja. Zakonske odredbe, trenutačno na snazi u vezi s olovom u proizvodima namijenjenim prehrani životinja, općenito su prikladne i ne predstavljaju bilo kakvu opasnost za zdravlje ljudi, zdravlje životinja niti imaju nepovoljno djelovanje na stočarsku proizvodnju. Čini se da su goveda i ovce najosjetljivije životinjske vrste, a zelena krma je značajna sastavnica njihova dnevnog obroka, pa je važno predvidjeti preispitivanje u vezi s mogućim daljnjim smanjenjem najviše dopuštene količine olova u zelenim krmivima. Osim toga, preporučljivo je utvrditi najviše dopuštene količine olova u dodacima koji spadaju u funkcionalnu skupinu elemenata u tragovima, veziva i tvari za spreča- vanje stvaranja gruda, kao i za premikse. Pri utvrđivanju najviše dopuštene količine za premikse uzimaju se u obzir dodaci s najvećom dopuštenom količinom olova, a ne osjetljivost različitih životinjskih vrsta na olovo. Stoga je odgovornost proizvođača premiksa da osigura da su, s ciljem zaštite zdravlja životinja i javnoga zdravlja, osim poštivanja najviših dopuštenih količina za premikse, upute za korištenje premiksa u skladu s najvišim dopu- štenim količinama za dopunske i potpune krmna smjesa.