192 Službeni list Europske unije 03/Sv. 41 32005L0086 L 318/16 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 6.12.2005. DIREKTIVA KOMISIJE 2005/86/EZ od 5. prosinca 2005. o izmjeni Priloga I. Direktivi 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje u pogledu kamfeklora (Tekst značajan za EGP) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu 2002/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. svibnja 2002. o nepoželjnim tvarima u hrani za životinje (!), a posebno njezin članak 8. stavak 1., budući da: Direktiva 2002/32/EZ predviđa da je zabranjeno kori- štenje proizvoda namijenjenih prehrani životinja koji sadrže razine nepoželjnih tvari koje prelaze najviše dopu- štene razine utvrđene u Prilogu I. toj Direktivi. Prilikom donošenja Direktive 2002/32|EZ Komisija je navela da će se odredbe utvrđene u Prilogu I. toj Direktivi preispitati na temelju ažuriranih znanstvenih procjena opasnosti i vodeći računa o zabrani razrjeđivanja zaga- đenih, neusklađenih proizvoda namijenjenih prehrani životinja. Znanstveni panel o zagađivačima u prehrambenom lancu Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) 2. veljače 2005. na zahtjev Komisije usvojio je mišljenje koje se odnosi na kamfeklor kao nepoželjnu tvar u hrani za životinje. Kamfeklor je nesustavski insekticid čije je korištenje postupno ukinuto u većini svjetskih zemalja. Mješavine kamfeklora pokazuju složen sastav, s najmanje 202 utvr- dena srodna spoja. Zbog njegove postojanosti i kemijskih svojstava, kamfeklor se još uvijek nalazi u okolišu. (!) SL L 140, 30.5.2002., str. 10. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 2005/8/EZ (SL L 27, 29.1.2005., str. 44.). (5) Dok su neki srodni spojevi, poput CHB 32, koji su glavni sastojci tehničkih mješavina, podložni relativno brzoj biotransformaciji, drugi srodni spojevi poput CHB 26, 50 i 62 postojaniji su i znatno se bioakumuliraju unutar prehrambenog lanca. Srodni spojevi CHB 25, 50 i 62 mogu poslužiti kao pokazatelji zagađenja kamfeklo- rom. Prisutnost CHB 32 pokazatelj je nedavnog zaga- đenja i može se uključiti u program praćenja kojime se utvrđuju moguće prijevare. Glavni izvori izloženosti životinja kamfekloru kroz hranu su riblje ulje i riblje brašno. Hrana za ribe (posebno za mesoždere) može sadržavati znatne količine ribljeg brašna i ribljeg ulja. Za druge se životinje riblje brašno slabo koristi, zbog čega je njihovo izlaganje preko hrane za životinje slabije. Ribe su  najosjetljivije na  toksičnost  kamfeklorom. Prijenos kamfeklora u jestiva tkiva masnih riba je visok, dok je taj prijenos kod ostalih životinja iz uzgoja niži. Ribe su, posebno vrste bogate lipidima, glavni izvor izlo- ženosti ljudi dok su ostali izvori od manje važnosti. Primjereno je zamijeniti trenutačne opće najviše razine koje se odnose na kamfeklor u svakoj hrani za životinje, s najvišom razinom kamfeklora u ribljem ulju, ribljem brašnu i hrani za ribe, kako bi se osiguralo da ti proiz- vodi ne predstavljaju nikakvu opasnost za zdravlje ljudi i životinja. Sigurnost hrane za životinje je poboljšana jer se razina u hrani za ribe koja se izravno daje ribama znatno smanjila, i provođenje ciljane kontrole tih proizvoda namijenjenih hranidbi životinja utvrđenih kao glavni izvor izloženosti kampekloru trebalo bi poboljšati sigur- nost hrane za životinje. Trenutačna opća najviša razina za kampeklor ne odra- žava sadašnje uobičajene razine osnovne zagađenosti u ribljem ulju. Primjereno je utvrditi najvišu razinu u ribljem ulju, vodeći pritom računa o razinama osnovne zagađenosti bez ugrožavanja zdravlja životinja i javnog zdravlja. Ta najviša razina mora se preispitati s obzirom na potrebnu primjenu postupaka dekontaminacije u većim razmjerima.