68 Službeni list Europske unije 03/Sv. 60 32006D0146 L 55/44 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 25.2.2006. ODLUKA KOMISIJE od 21. veljače 2006. o određenim zaštitnim mjerama u vezi s određenim velešišmišima, psima i mačkama koji dolaze iz Malezije (poluotoka) i Australije (priopćena pod brojem dokumenta C(2006) 417) (Tekst značajan za EGP) (2006/146/EZ) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 91/496/EEZ od 15. srpnja 1991. o utvrđivanju načela o organizaciji veterinarskih pregleda životinja koje se unose u Zajednicu iz trećih zemalja i o izmjeni direktiva 89/662/EEZ, 90/425/EEZ i 90/675/EEZ ('), a posebno njezin članak 18. stavak 1., budući da: (1) — Odluka Komisije 1999/507/EZ od 26. srpnja 1999. o određenim zaštitnim mjerama u vezi s određenim veleši- šmišima, psima i mačkama koji dolaze iz Malezije (poluotoka) i Australije (?) bila je nekoliko puta značajno izmijenjena (*). Zbog jasnoće i racionalnosti, dotična Odluka treba se kodificirati. (2) _ Glavne uvjeti zdravlja životinja s kojima se države članice moraju uskladiti pri uvozu iz trećih zemalja pasa, mačaka i drugih životinja prijemljivih na bjesnoću, utvrđene su Direktivom Vijeća 92/65/EEZ od 13. srpnja 1992. o utvrđivanju uvjeta zdravlja životinja kojima se uređuje trgovina i uvoz u Zajednicu životinja, sjemena, jajnih stanica i zametaka koji ne podliježu uvjetima zdravlja životinja utvrđenima u određenim propisima Zajednice iz Priloga A dijela I. Direktivi 90/425/EEZ (“). Međutim, veterinarsko certificiranje još nije usklađeno. (!) SL L 268, 24.9.1991., str. 56. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 2003. () SL L194, 27.7.1999., str. 66. Odluka kako je zadnje izmijenjena Odlukom 2000/708/EZ (SL L 289, 16.11.2000., str. 41.). (*) Vidjeti Prilog I. (*) SL L 268, 14.9.1992., str. 54. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom 2004/68|EZ (SL L 139, 30.4.2004., str. 320., ispravljena u SL L 226, 25.6.2004., str. 128.). (3) (10) U Australiji i Maleziji proglašeni su smrtni slučajevi zbog bolesti Hendra i Nipah kod ljudi. Velešišmiši roda Pteropus smatraju se prirodnim domaći- nima virusa bolesti Hendra i pretpostavlja se da su rezer- voari virusa bolesti Nipah. Međutim, ti sisavci ne poka- zuju kliničke znakove bolesti i mogu biti nositelji virusa uz prisutnost neutralizirajućih protutijela. Velešišmiši se ponekad uvoze iz trećih zemalja. Do dono- šenja uvjeta zdravlja životinja za uvoz velešišmiša u Zajednicu, čini se nužnim  uvesti određene zaštitne mjere u vezi s bolestima Hendra i Nipah. Bolest Hendra može se prenijeti mačkama, a psi i mačke se mogu zaraziti bolešću Nipah. Izlaganje tim virusima potiče serokonverziju u bolesnih životinja i rekonvale- scentnih životinja, što se može utvrditi laboratorijskim testovima. Prisutnost tih zoonoza u gore navedenim zemljama može predstavljati opasnost za ljude i prijemljive živo- tinje u Zajednici. Nužno je usvojiti zaštitne mjere na razini Zajednice u vezi s uvozom velešišimiša, pasa i mačaka iz Malezije (poluotoka) i Australije. Međutim, bolest Hendra, s obzirom da je to bolest koja prema australskom zakonodavstvu podliježe obveznoj prijavi, u Australiji nije zabilježena od 1999. godine. Prema tome, ne zahtijeva se izvođenje posebnih labora- torijskih testova za mačke koje se uvoze iz Australije. Zbog jasnoće, trebalo bi sastaviti odredbe kojima se dopušta provoz pasa i mačaka kroz međunarodne zračne luke u Maleziji.