Here is a page extracted from Wikipedia that may contain CSS, HTML, and a lot of unformatted text.

Title: Barcelona
Content: Iste articlo ye sobre a ciudat catalana de Barcelona. Ta la ciudat venezolana se veiga Barcelona (Venezuela).

Barcelona ye una ciudat espanyola, capital de Catalunya, d'a provincia de Barcelona y d'a comarca d'o Barcelonés, que d'antis mas estió la capital d'o condau de Barcelona, en dando-li lo suyo nombre. Ye situada chunto a la mar Mediterrania, a unos 160 km de distancia a lo sud d'os Pireneus y d'a muga con Francia, en una planeta mugant a l'este por a mar, a l'ueste por a ralla litoral (Sarra de Collserola), a lo sud por o río Llobregat y a lo norte por o río Besòs.

Tien una población de 1.636.762 habitants en o suyo termin municipal y de 3.291.654 en a suya aria metropolitana. Barcelona y a suya aria metropolitana forman o segundo nuclio economico y de población mas important d'Espanya, en l'actualidat licherament por dezaga de Madrit; buena parti d'a historia d'o país en as zagueras doscientas anyadas ye sinyalato por a rivalidat entre as dos ciudaz y a suya batalla por a supremacía en a industria, o comercio, a cultura y a politica.

Demografía 

O censo de 1787 encorpora Vallbona; en 1860, a Barceloneta; en 1897, Les Corts, Gràcia, Sant Andreu de Palomar, Sant Gervasi de Cassoles, Sant Martí de Provençals, Sants y Vallvidrera; en 1904, Horta; y en 1930, Sarrià que d'antis mas (en 1920) ya heba encorporato parte de Santa Creu d'Olorda. Os datos anterios son a suma d'os antigos municipios.

Cheografia

Districtos y barrios 
 Ciutat Vella:
 el Raval
 el Gòtic
 la Barceloneta
 Sant Pere, Santa Caterina i la Ribera
 L'Eixample:
 el Fort Pienc
 la Sagrada Família
 la Dreta de l'Eixample
 l'Antiga Esquerra de l'Eixample
 la Nova Esquerra de l'Eixample
 Sant Antoni
 Sants-Montjuïc:
 el Poble Sec
 la Marina del Prat Vermell
 la Marina del Port
 la Font de la Guatlla
 Hostafrancs
 la Bordeta
 Sants-Badal
 Sants
 Les Corts:
 les Corts
 la Maternitat i Sant Ramon
 Pedralbes
 Sarrià – Sant Gervasi:
 Vallvidrera, el Tibidabo i les Planes
 Sarrià
 les Tres Torres
 Sant Gervasi-Bonanova
 Sant Gervasi-Galvany
 el Putget i Farró
 Gràcia:
 Vallcarca i els Penitents
 la Salut
 Vila de Gràcia
 el Camp d'en Grassot i Gràcia Nova 
 Horta-Guinardó:
 el Baix Guinardó
 Can Baró
 el Guinardó
 la Font d'en Fargues 
 el Carmel
 la Teixonera
 Sant Genís dels Agudells  
 Montbau
 la Vall d'Hebron
 la Clota
 Horta
 Nou Barris:
 Vilapicina i la Torre Llobeta
 Porta
 el Turó de la Peira  
 Can Peguera
 la Guineueta
 Canyelles
 les Roquetes
 Verdun
 la Prosperitat
 la Trinitat Nova
 Torre Baró
 Ciutat Meridiana
 Vallbona
 Sant Andreu:
 la Trinitat Vella
 Baró de Viver  
 el Bon Pastor
 Sant Andreu
 la Sagrera
 el Congrés i els Indians  
 Navas
 Sant Martí:
 el Camp de l'Arpa del Clot
 el Clot
 el Parc i la Llacuna del Poblenou
 la Vila Olímpica del Poblenou  
 el Poblenou
 Diagonal Mar i el Front Marítim del Poblenou
 el Besòs i el Maresme
 Provençals del Poblenou
 Sant Martí de Provençals
 la Verneda i la Pau

Historia 
O 3 d'abril de 801, dimpués de siet meses de setio, tropas de l'Imperio Carolinchio mandadas por Loís, fillo y hereu de Carlos Magno, prenen la ciudat en encorporando-la a lo Imperio Carolinchio.

En chulio de 935 una flota de cuaranta vaixiellos d'o Califato de Cordoba ataca y espulla los puertos de Pals (5 de chulio), Empúries (que dende alavez quedó despoblau), Torroella de Montgrí (8 de chulio) y Barcelona (15 de chulio), provocando centenars de victimas y muitisma destrucción. Qui mandaba la flota yera Abd al-Màlik ibn Said ibn Abi Hamama, que tornó en rematar l'ataque en o puerto de Turtusha.

En chunio de 942 una incursión d'hongaros trescruza lo Pireneu por o Vallespir y espulla Banyoles, Santa Coloma de Farners  y o monesterio de Sant Per d'as Puellas en Barcelona, abanzando por o Baches y o Solsonés enta Leida (que alavez feba parte d'o Califato de Cordoba) y, en revlar en a suya conquiesta, torna enta lo norte por l'Urchel y la Cerdanya.

O 5 de mayo de 985 tropas d'o Califato de Cordoba comandatas por Almanzor marchan dende Cordoba enta lo condau de Barcelona. En o suyo camín espullan os territorios d'as actuals comarcas d'o Baixo Penedés, Alto Penedés, Baixo Llobregat, Barcelonés y Vallés Occidental, destruindo los monesterios de Sant Cugat del Vallès (en Sant Cugat del Vallès), Sant Pavlo del Campo (en Barcelona) y Sant Per d'as Puellas (tamién en Barcelona).

Administración

Reparto de concellers

Alcaldes

Esporte 
A oferta esportiva ye muit variata pero destacan clubs poliesportivos como o FC Barcelona, o RCD Espanyol de Barcelona o Club Natació Barcelona, o Club Natació Montjuic, y o Club Esportiu Laietà con muitos milers de socios, amás d'atros que nomás partecipan en un esporte como AA Catalunya en atletismo.

Atletismo 
L'atletismo ye representato en Barcelona por 14 clubs federatos en a Federación Catalana d'Atletismo (FC Barcelona, Club Atlètic Blanc i Blau, Agrupació Atletica Catalunya, Asociació Esportiva d'Atletes Veterans, Club Atletismo Bikila Barcelona, Club Atletismo Running, Club d'Atletisme Canaletes, Club Atletisme Nou Barris, Barcelona Atletisme, Club Esportiu Mediterrani, Club Esportiu Universitari, Club Natació Barcelona, Club Natació Montjuic, Domingo Catalán Fondistas Club). Antimás tien muitas cursas populars entre las que destacan a Media Maratón de Barcelona, a Maratón de Barcelona, a Cursa Jean Bouin y a Cursa d'El Corte Inglés.

Instalacions esportivas 
As instalacions esportives mes destacatas son o Estadio Olimpico de Montjuïc, o Palacio Sant Jordi, as piscinas Picornell, o Camp Nou d'o FC Barcelona, o Palacio d'a Chelo de Barcelona, y o complexo esporitvo de Can Dragò.

En Barcelona se celebroron en 1992 os XXV Chuegos Olimpicos d'a era moderna.

Localidaz achirmanatas 
  Dublín (Irlanda).
  Buenos Aires (Archentina).
 1963:  Montpeller (Occitania).
 1985:  São Paulo (Brasil).

Se veiga tamién 
 Museu d'Historia d'a Ciudat de Barcelona.
 Linia 200 d'Adif.
 Gara de Barcelona-Sants.
 Apeadero de Passeig de Gràcia.
 Gara de Barcelona-França.
 Linia 240 d'Adif.
 Linia 270 d'Adif.

Referencias

Vinclos externos 

  Pachina web oficial de l'Achuntamiento de Barcelona.

Barcelona