Here is a page extracted from Wikipedia that may contain CSS, HTML, and a lot of unformatted text.

Title: Estėjė
Content: Estėjės respoblėka īr šalės Šiaurės rītu Euruopuo. Robežioujas so Baltėjės jūra, Latvėjė ė Rosėjė. Bėndra sausomuos robežiaus ėlgoms - 633 km.

Istuorėjė 

Estėjė jau XII omžiou bova vadėnama estu gentėis apgīvendinta terituorėjė, katron sodarė 8 žemės. Krīžiaus žīgiū Pabaltie pasekuo Estėjė palėka padalėnta. Pietėnė Estėjė iējė i Livonėjės uordėna, vuo šiaurėnė Estėjė lėgė 1346 metu prigolė Danėjā. katra pu estu sokėlėma perdavė anou Teutuonu ordinou. Vieliau Estėjė prėgolė Lėnkėjės-Lietovuos respoblėkā, Rosėjės imperėjē.

1918 metu vasarė 24 dėina Estėjė paskelbė liousoma. Prasėdiejos ontrai svieta vainai Estėjė bova okupouta SSRS ėr ėšbova anuos sodėtie lėgė pat 1991 metu.

Puolitėnė sėstema 

Estėjė īr konstėtocėnė demuokratėjė, so vėinu rūmu parlamento renkamo prezidėnto. Prezidėnta 5 metū kadencėjē renk parlamėntėnė 2/3 daugoma. Glabna prezidėnta funkcėjė - mėnėstra pėrmėninka paskīrėms, katron tvėrtėn parlamėnts.

Istatīmu vīkduomuojė valdė sodara premjiermėnėstros ė 14 mėnėstru.

Istatīmu leidamuojė valdė prigol vėinu rūmu parlamėntou, vadėnamam Riigikogo. Anam īr 101 narīs. Parlamėnta narē renkamė ketoriū metu kadencėjē.

Aukštiausis teismos īr vadėnams Riigikohus, katram īr 17 teisieju so parlamėnta ligė gīvuos galvuos skėramo pėrmėninko.

Geuograpėjė 

Estėjė īr mėškėnga šalės, mėškā dėng aple 61% šalėis terituorėjes. Klimats - vėdotėnis driegnos. Dėdliausis ežers - Peipos. Ėlgiausė opė - Emajuogis, katruos ėlgoms 218 km. Estėjī prigol tēpuogė kelets šalėp asontiu salū, ėš katrū dėdliausė - Sarema. Aukščiausė vėita - Munamiag kalns (318m.)

Demograpėjė 

Estėjės statistikas doumenėm, 2018 metu sausė 1 dėina Estėjės tautėnė gīvėntuoju sodietės bova:

 68,7 % estā
 24,9 % rosā
 1,8 % ukrainėitē
 0,9 % baltarosē
 0,6 % suomē
 totuorē, latvē, lėnkā, žīdā ė lietovē - pu 0,2% aba da mažiau.

Šalie gīven nemažā žmuoniū, katrėi tor Rosėjes pėlėitībė.

Estėjuo vėinėntelie terp Baltėjės šaliū gīvėntuoju skaitlios pu ėlga krėtėma dėdie. Estėjė terp Baltėjės šaliū īr patīrosi mažiausi gīvėntuoju somažiejėma, līgėnont so 1989 m.

Akanuomėka

Estėjės akanuomėka īr pakankamā magtīnga ė geram stuovie. Šalės sogeb pritraukt šmuota investėcėju ėš ožrobežė. Vīkst gera prekība so šiaurės Euruopas šalėm, klest infuormacėniu teknoluogėju sektuorios. Žmuoniu pragīvenėma līgis īr geriausės terp Baltėjės valstībiu. Šalės tor mėnka skuola ožsėiniou. Darba jiega gerā apmuokinta ė kvalėpėkouta. Šalės bova pėrma ėš Baltėjės šaliu, pradiejosė nauduotė eura.

Admėnėstracėnis soskėrstīms 
Estėjė īr soskėrstīta i 15 apskrėtiu (maakond), vuo anie – i valdas (vald).

Estėjės apskrėtīs (ožvadėnėmā palē Euruopas vėituovardiu žuodīna):

Religėjė 

Religėngu gīventuoju šmuots nier dėdlis. Tonkiausē estā naprigol juokē konfesėjē. Apie 32% gīvėntuojū priskėr savi tam tėkrā konfesėjē.

Daugiausė ėš anū īr evangelikā-liuteruonā.

Estėjė