Here is a page extracted from Wikipedia that may contain CSS, HTML, and a lot of unformatted text.

Title: Argentėna
Content: Argentėna, oficēlē vadėnama Argentėnas Respoblėka () īr ontra vagol dėdoma valstībė Pėitou Amerėkuo ėr aštonta vagol dėdoma cielam svietė. Ana ėšsėdėstiosė terp Andu kalnū ėr Pėitū Atlanta ondėnīna īr. Suostėnė īr Buenas Airės.

Argentėna tor robežio so Brazilėjė, Paragvajom, Bolivėjė, Čile ėr Urugvajom. Ožėm 2 791 810 km² pluota. Tēpuogė Argentėna pretendouna i Malvėnu salas, Pėitū Džuordžėje ėr Pėitū Sandvėčė salas, bė šėta da i 969 464 km² ožėmontė Antarktėdas dali – Argentėnas Antarktėda.

Istuorėjė 

Argentėnas istuorėjė skėrstuoma i trės glabnas dalis: ligėkolumbėni čiesa, XVI o. prasėdiejosi kuolonėjėni čiesa ė nu XIX o. pradiuos prasėdiejosi valnas Argentėnas valstībės čiesa.

Prīšėstuorė ėr Ėnku ėmperėjė 

Šiuo čiesu Argentėnā prigolontės terituorėjės lėgė ispanu kuolonėzacėjės bova palīgėntė mizernā apgīvendėntas. Mėslėnama, ka pėrmė žmuonis čė pasėruodė aple 10 tūkst. metu pr. m. e., nuo nier tėkslē nustatīta ar apgīvendėnėms vīka par Šiauris Amerėka o par Polėnėzėje, kap teig kai katrėi tīrėnietuojē.

Pampuo gīvenosės gėntīs – kverandžē, teuelčā ligė ispanu pasėruodīma bova klajuoklėškas ėr netoriejė juokės pažongesnės teknoluogėjės, tuo čieso šiaurės vakarūs gīvenosės gėntīs nu onkstīvūjū vėdoromžiu ožsijiemėnėiejė gīvuolėninkīstė ėr ožvi arkitektūras srėtie bova nuognē pažangosės. XIII-XIV o. Ėnkā stėprē pasėstūmiejė i pėitus ėr aple 1450 m. apiemė dėdli Argentėnas šiaurės rītū šmuota. Daugoms šėta regijuona gėntiū pariemė kečioju ruokonda ėr ėnku teknuologėjė. Gvaranē ėr so anās sosėjė čirigvanē, Mbya ėr Chané gīvena da tuolielau i rītus Gran Čiake ėr Tarpopie.

Ispanėjės kuolonėjė 
Pėrmakart regiona europėitē pasėikė Amerėga Vespočė keliuones čiesu 1502 m. Ispanu jūrėninks Chuans Diasos de Solis dabartėne Argentėna aplonkė 1516 m.

Dabartėnės Argentėnas terėtorėje XVI o. ispanā kuolonėzava dvėm krīptėm: ėš Peru ožiemė šiauris vakarū dali, ėr ėš kėtuos pusies nu Atlonta, bova kourėmas ispanu kuolonėjės La Platuos baseinė, taipuogi ėr Buenas Airės, kor 1580 m. ispanā ėlgam ėsėtvirtėna, po to kuo pėrmuosios kuolonėjės korėms 1536 m. diel pampas indienu pasėprėišėnima sožloga. Ispanā teuorėškā tēpuogė pretendava ėr i tuoliaus i pėitus esontės terituorėjės, no kolonijalėzma čieso anū vėitu neožėmė.

Argentėnas pavadėnėms kėla ėš luotīnėška cėdabra pavadėnėma – argentum. Pėrmėjė europėitē, vaduovaunamė Juan Díaz de Solís, pasėike La Plata. Čė anie pas vėitėnios žmuonis rada tropotoka cėdabra ėr išgėrda legenda aple Cėdabra šali. Diel šėto Paranuos estoarėjė pavadėnta Río de La Plata („Cėdabra opė“), a šalės igėjė Argentėnas varda. Pėrma karta Argentėnas vards rašītėniūs šaltėniūs mėnavuojams 1612 m. raštūs pas Ruja Diasa de Gusmana.

Adminėstracėškā dabartėnė Argentėna ėš pradiū bova Peru vicekaralīstės dalės, no 1776 m. pėitrītios bova atskėrta La Platas vicekaralīstė. Anos suostėnė palėka Buenas Airės. Miests tēpuogė gava teisiu savaronkėškā vīkdėtė prekība. Diel šėta miests nuognē soklėstėjė ėr tapa regijuona cėntro.

1806 ėr 1807 m. konflėkta so Ispanėjė čiesu onglā do karto miegėna ožėmtė Buenas Airės, no diel vėitėniu gīventuoju pasėprėišėnema tuo padarītė anėm napavīka.

Nacionalėnės valstībės būdavuojėms 

Padedamas Prancūzėjės revoliucėjės ėr siekmėnga JAV valnoma vainuos Luotīnu Amerėkuo plėta liberalės idiejės.

1810 m. gegožė 25 d. Buenas Airiesė paskelbts valnoms torėjė tik vėitėni puoveiki; dėdlė dalės La Platuos terituorėju sėikė sava kelė. 1811 m. atsėskīrė Paragvajos.

Karėnės Chuosė de San Martėna ėr Sėmona Bolivara pargalies 1814-1817 metās pakaitė situacėjė ėr vėsa Argentėna terėturėjė bova ėšvadouta ėr valna. 1816 m. bėrželė 9 d. Tokomana mieste paskelbts vėsos Argentėnas valnoms.

Puo šėtu keleta metu vīka vėdėnē kuonflėktā, katrū čiesu atiskīrė Buolivėjė (1825 m.) ėr Urugvajos (1828 m.). To patiu čiesu ėsižėibė kuonflėkts terp unitaru, katrėi sėik Buenas Airiem besiramontės cėntralėzoutas valstībės, ėr federalistu, katrėi sėik atskėrū provincėju valnoma. 1827-1852 m. provincėjės bova valnas vėina no kėtous, no Buenas Airės diel sava prekībinės galės prigava hegemuonėjė.

Pu ėšsėvadavėma kuovū nu 1829 m. lėgė 1852 m. sekė konservatīvus ėr federalėstinis kontrsōjūdis, vaduovaunams Chuana Manuelė de Rosas. Ans iemės dėktatūras ė šalėna sava prėišėninkus. No generuols Chusto Chosė de Urkiza sokielė parversma ėr so karioumenė ožėmė suostėnė. Šalės bova sovėinīta ė prezidėnto patapa Bartolomė Mitrė, a vieliau Domingo Faustino Sarmiento.

1865-1870 m. Argentėna, Brazilėjė ėr Urugvajos dalėvava Trėgoba aljansa vainuo prėiš Paragvajo, ė ana laimiejė. Tuolesnio čieso generuols Chulijo Archentino Roka organėzava "Dīkomuos ožkariavėma", ė pėlnā pajongė vėsa pampa ėr dali Pataguonėjės. 1880 m. Buenos Airės oficēlē palėka šalėis suostėnė.

Konservatīvi oligarkėnė demokratėjė 

1880-1929 m. Argentėnuo vīka akuonomėnis pakėlėms ė dėdiejė imigracėjė, daugiausē ėš Euruopas. Imigracėjė paskatėna prėzidėnts Nicolás Avellaneda, katros sopaprastėna raikalavėmus gīvenėma leidėmou gautė. Akuonuomėkā bova būdėngs žaliavū ekspuorts ėr pramuonėniu prekiu imports. Akuonomėnė pakėlėma čiesos bėngies so svieta akuonomėnė krizė.

Rokuos vīriausībė ėr paskesnės vīriausībės bova olėgarkėška puobūdė, stėprē itakaunamas dėdliūjū žemvaldiū. Dėdiuojė dalės žmuoniū netorėjė puolitėniu teisiu. Tėk prigolontīs aukštomėnē galiejė balsoutė. Diel tuokiū dalīku kėla liaudėis kustiejėms Unión Cívica (Pėlėitiu sajonga). Ana rangė sokėlėmos, mėtėngos ėr gava tropoti noulaidū. Argentėnuo plėta socēlėzma idiejės, kūrės darbėninku pruofsājongas ėr galiausē prėzidėnts Roque Sáenz Peña bova privėrsts ivest vėsoutėni balsavėma.

Demuokratėjė 

1916 m. Radėkalu partėjė pakaitė ėsama vīriausībė, vaduovaunama Hipólito Yrigoyen. Ta pergalė ivīka diel 1912 m. prigautas rinkėmu refuormas.

Yrigoyen ėr pu anuo prėzidėntavės Marcelo T. de Alvear (1924-28 m.) miegėna vīkdītė nacionalėnės sontarvės puolitėka. Pruofesėnės sājongas bova itrauktas i derības, tēpuogė ėr so stodėntu kustiejėmo, katros 1918 m. Kuorduobo raikalava universėtėtu refuormas. Nepaisont šėta, kėla krovėni darbėninku maištā Buenas Airė̄s (1919 m.) ėr Pataguonėjuo (1921-22 m.).

1928 m. Yrigoyen perrinkts prėzidėntu. Ale diel akuonomėnės krėzės konservatorē viel palėka populēros ė jiemės organėzoutė sokėlėma.

Svieta akuonomėnė krizė 

1930 m. Yrigoyens bova nuversts karėnė poča čiesu. Konservatīvos generuols José Félix Uriburu stangies atstatīt senaja tvarka, ale demuokratėnė sėstema ėšlėka. 1932 m. rėnkimus laimiejė Agustín Justo.

Svieta prekības žlogėms paskatėna ėndostrėalėzacėje, katra torėjė pakaist impuorta ėr sostėprėntė akuonomėni Argentėnas valnoma. Tou čieso auga itampa terp dešėniūju, fašėstėniu ė kairiūju, radėkaliųju partėju. Argentėnas puolitėkā tou čieso būdėngas dešėniuosės ė karėnės vīriausībės. Miegėnėmā stėprėntė demuokratėja nemačėjė ė liuob bėngtėis karėniu jiegū isėkėšėmo.

Ontra svieta vaina 

Ramón Castillo 1943 m. nuvertė pučėstā ėr lėgė 1946 m. valdė karėškē. Ontruo svieta vainuo Argentėna oficēlē toriejės neutralėtėta, ale sėmpatėzava Ašėis valstībėms, a vainuos pabėnguo palaikė sājongėninkus. To čiesu jaunam karėninkou Chuanui Peronui pavīka prasėbraut lėgė valdiuos: anam karėškē patikieja Darbuo mėnisterėjė ėr diel sava platiū noulādu pruofesėniems sōjongoms ans graitā patapa darbėninku klasės didvīrio. Kumet 1945 m. prėiš karėškios sosėfuormava demuokratėnė opozėcėjė, karėškē pamiegėna atkortė socēlėne santarvė, a Perona atlaida ėr sojemė. Ale diel navalduomas padietėis Perons bova palaists ėr bova soorganėzoutė rėnkėmā.

Peronizms 
Chuans Perons laimėjė 1946 m. rėnkėmos mizerna persvara, no so sava žmuona Eva Perón (da vadėnta Evita, m. 1952) duomėnava Argentėnas puolitėniam gīvenėmė ligė 1955 m. Dalės peronistėnės puolitėkas bova svarbiū pramuones šakū nacionalėzavėms ėr impuorta pakatima vėitėne gamība muodelio vīstīms. 1949 m. Perons igīvendėna konstėtucėjės pakaitima, katras anam laida ontra prėzidėnta kadencėje.

Perona valdīma čiesa galėma apibūdėnt kap demuokratėjės ėr diktatūras hibrida: kėtos partėjės bova laidžamas ėr vīka valni rėnkimā, no žėniasklāda ėr pruofesėnės sōjongas bova kontrolioujamas Perona ėr anoo partėjės aparata. Pritele kolts ėr nacionalėstėnė propaganda bova Perona valdīma pagrėndinē ramstē. Perona valdīma laiko, īpat par pėrmōja kadencėjė Argentėnas akuonomėka soklestėjė ėr bova pasėikts gerbūvė līgis, katro nėikad vieliau pasėikt napavīka. Ėš tuo čiesa kiles Perona pasakėms, kuo ėš tuo, ko vėina argentėnėitiu šėima ėšmeta i šiokšlīna, galietu pragīvent penkiuos europėitiu šėimos.

Konservatorē stebiejė Perona veikla so nepasitėkiejimu ėr ontrousės anuo kadencėjės čiesu nusprendė sorangt parversma. Sosėformava platos konservatoriu-liberalu opozėcinis jodiejėms, katros riemės, vėsū pėrma, senaja dvarėnėnku olėgarkėja, no palaikuoms dalėnā profesėniū sājongu ėr vieliau net katalėku bažninčės. Akuonomėnės biedas liemė, ko šėts jodiejėms bova palaikuoms ėr dalies vėdorėnė slouksnė, no darbėninku klasė lėka ėštėkėma Peronou.

Pučos ėr nastabėloma čiesos 
1955 m. Perona valdīma nutrauk Eduardo Lonardi vadovaunams karėnis pučos, katra čieso žova aple 4000 žmuoniū. Ėr nat puo pašalėnėma nu valdiuos Perons terp preitėliu ėšlėka popoliaros ėr turiejė itaka gīvendams tremtī.

Tolėmesnēs metās ėšrīškėjo konflėkts terp puolėtiniu interėsu gropiu: nacionalpuopolėstā nuorėjė tik troputi reformoutė peronistėnė akuonomėkas puolitėka ė tuoliau remtėis indostrėjalėzavėmo. Liberalā, daugiausė riamėmi dvarėninku ėr boržuazėjės, siek' atsisakīt nerantabėliū pramuonės šakū ėr pareit pri valnuosės prekības.

Lonardi da 1955 m. pakaitė Pedro Aramburu, katros viel iteisėna 1853 m. Kuonstėtucėjė. 1956 m. rėnkimos daugoma laimėjė Ricardo Balbín (Radėkalu partėjė); 25% biuletieniu bova toštė, katrū nežīmiet ragėna oždrausta peronistu partėjė. Naujā ėšrinkts parlaments patvėrtina 1853 m. Kuonstėtucėjės grōžinėma. 1958 m. vasarė m. rėnkėmos ėšluošė vīstīmuos puolitėkas šalėninks Arturo Frondizi ėš UCRI (Unión Cívica Radical Intransigente).

Frondizi vīriausībė 1962 m. nuvertė karėškē, katrėi anā prėkiša sėmpatėjės peronistam. Vėituo Frondizi, katros bova internouts Martín García saluo, paskėrts senata pėrmininks José María Guido. Sekontius rėnkėmus 1963 m. lėipa, katros peronistam ėr komunėstam bova oždrausta dalīvautė, laimiejė Arturo H. Illia ėš UCPR (Unión Cívica Radical del Pueblo), katros skelbies nesons peronists, no atstuovava nacionalpuopolėstam ė miegėna grīžtė pri peronistėnės puolitėkas.

Peronistu siekmie regijuonėniūs rėnkimūs ėr papėldomūs rėnkėmūs 1965 m., tēpuogė darbėninku neramomā sokeltė bluoguos akuonomėnės padietėis, sokielė nauja puča 1966 m. bėrželė 27 d., katram vadouvava generuols Juan Carlos Onganía. Ans ivedė diktatūra, katruo vadovautė torėjė „ekspertā“. Bova palaists parlaments ėr oždraustas puolitėnės partėjės. Onganijės vīriausībė sėik akuonomėkas vīstėma ėr industrēlizacėjės.

Tās patēs metās kėla neramomā Kuorduobo ėr Rosarėjėm diel katrū Onganėjė prarada prezidėnta puosta. Pradėjė kortės vėsuokės teruorėstinės gropoutės, radėkalu organėzacėjės.

Galiausē karėškē notarė sogražėnt demokratėjė. 1973 m. kuova rėnkėmos laimiejė peronistā, katrū atstuovs Héctor José Cámpora laimiejė ėr sava puostu parlaida Chuanū Peruonū. Ans grižės ėš tremtės pradiejė vīkdīt kėita dešinėjė puolėtėka, parsekiuojė vėsos kuomonėstus ėr suocėalėstus no akuonomėniu biedū naišsprendė. 1974 m. Peruons pasėmėrė ėr po anuo smertės anuo žmuona Isabel Perón patapa Argentėnas vaduove. Prasėdėjė teruorėzms, Alianza Anticomunista Argentina pradėjė kuomonėstu žodīmos.

Karėnė diktatūra ė valstībėnis teruors 
1976 m. kuova mien. karėškē, vaduovaujamė Chorchės Rafaelė Videlas viel periem valdė i sava ronkas, remiamė liberalu gropės, katra akuonuomėnės krėzės akivaizduo matė sava isitvėrtėnėma galėmībės. Vadėnamasis „nacionalėnės reorganizacėjės pruocesos“ toriejė „lėguota“ apėbūdėnama Argentėnas vėsuomenė grōžintė pri konservativiū idealu ė galotėnā sonaikintė kairiuosės partizanėnės grupoutės. Valdžė pradiejė „Nešvarė vaina“ (Guerra Sucia), katruo čiesa bova „pradongėnamė be žėniuos“ komunėstu veikiejē, peruonistā ė kėtė valdžē nepalankūs asmenīs. Daugoms oponėntū ikalinta dabuoklies, nuteista mėrtė. Ėš vėsa vainėnės diktatūras laikuotarpio „pradunginta“ aplė 30 000 žmuoniū. Nepaisont tuo, ta diktatūra neoficēlē bova remiama JAV, katra bėjuojė komunėstu ītakas Luotīnū Amerikuo. 1981 m. prezidėnto de facto palėka generuols Leopolds Galtjeris. Anuo nuruodīmo šalėis vainuos pajiegas isiveržė i Malvėnu salas, valduomas brėtu, ė paskelbė anas Argentėnas terituorėjė. Jongtėnė Karalīstė zars jiemės atsakuomūjū vēksmū, tuom pradiedama 2 mienėsius trukosė Malvėnu vaina. Nepaisont tuo, ka Folklanda salas baisē nutuolosės nu Jongtėnes Karalīstės, brėtā imeiga pasėnauduodamė dėdesnė vainuos patīrėmo ė gėnkloutė iveiktė argenėnėitius. Vainas čieso žova 655 Argentėnos karē. Pu nesiekmies vainuo Galtjeris bova pašalints ėš puosta, vuo šalėis vaduovo palėka Reinalds Bignuonė. Diel dėdelė vėsuomenes spaudėma uns bova priversts paskelbtė liousus rinkėmus, tuom ožbėngdams vainėnė diktatūra.

Demuokratėjės sogrīžėms 
1983 m. spalė 30 d. prėzidėnta rėnkėmus laimiejė Rauls Alfuonsins. Šalės sogrīža pri kuonstėtucėnė valdīma. Netrukos bova isteigta kuomisėjė karėnės chuntas nuoikaltėmam tėrtė, vadovaunama rašītuoja Ernesto Sábado. Kuomisėjė ėštīrė daug vainuos nusėkaltėmu, no daugoms chuntas vadū rėmtū bausmiū ėšvengė. Šalės torėjė rėmtū akuonomėniu biedū. 1989 m. prezidenta rėnkimous laimiejė peronists Karlosas Menems. Ans jemės radėkaliū akuonomėniu refuormu. Pradieta privatėzacėjė, Argentėnas pesos sosėits so JAV duoleriu, padėdė ožsėinė investicėjės, somažiejė infliacėjė. Anam pavīka atnaujėnt dipluomatėnius santīkius so Jongtėnė Karalīstė. Tatā laida Menemū laimietė sekontius prėzidėnta rinkėmus. No bedarbīstės panaikintė napavīka. Īpatėngā soklėstiejė teruorėzmos (teruora ėšpoulē prīš žīdus), korupcėjė, radėkalėzmos.

Da vėina akuonomėnė krizė 
1999 m. i valdė atiejos Fernandū de la Rua šali jau sliegė akuonomėnės biedas. Pakilos duolerė korsou padėdiejė inflēcėjė, prasėdiejosės akuonomėnės krizės kėtuosė šalīsė, ožrobežė skuolas. Galiausē 2001 m. prasėdiejė masėnis indėliu atsijiemėms ėš banku, kapėtala nutekiejėms. Vīriausībė, sėikdama sostabdītė banku krizė, paskelbė corralito pruograma, katra sokielė da dėdesni visoumenės napasitenkėnima. Prasdėjė masėnės demonstracėjės ėr riaušės. Finansu ministrs Domingo Cavallo atsėstatītdėns. Neėlgā trokos atsėstatīdėna viceprėzidėnts ėr kėtė aukštė paraigūnā, o galiausē ėr pats prėzidėnts de la Rua. Krizė apiemė ėr Senata. Laikėnieji prėzidėntā kaitė vėins kėta kas kelias dėinas. Tik 2002 m. sausė 2 d. paskėrts laikėnasis prėzidėnts, peronists Eduards Dualdė sogrōžėna Argentėnuo stabiluma.

Atsėgavėms 
Dualdė ėr ano admėnėstracėjė sogebiejė sostabdīt krize taikīdami kuonservatīves no efektīves akuonomėnės prėimuonės. Somažėnts nadarbs, inflēcėjė, ožrobežė skuolas. Stabilizavos padieti, bova paskelbtė naujė prėzidėnta rėnkimā, katros so dėdle parsvara laimiejė Nestors Kiršneris. Anam valdont šalėis akuonomėka pradiejė kėltė. Panaikėntas ožrobežė skuolas. Pageriejė Argentėnas santīkē so Venesoela, Brazilėjė.

Puolitėnė sėstema 

Vagol 1853 m. kuonstėtucėjė, reformouta 1994 m. Argentėna īr federacėnė prėzidėntinė demuokratėnė respoblėka. Šalėis ėr vīriausībės vaduovs – prėzidėnts. Valdē soskėrstīta i vīkduomaja, istatīmu laidamaja ėr teismėnė. 

Vīkduomaja valdē atstovaun prėzidėnts ėr anuo kabinets. Prėzidėnts ėr viceprėzidėnts rankami tėisiogē kas 4 metos ėr gal ėit paraigas 2 kadencėjės ėš ėilės. Mėnėstru kabineta formoun prėzidėnts.

Istatīmu laidamajė valdė sodara vīriausybė ė parlaments: dvėju rūmu Argentėnas Nacionalėnis Kuongrėsos (Congreso de la Nación), sodarīts ėš 72 Argentėnas Senata (Senado) nariū, ėr Deputatu Rūmu (Cámara de Diputados), sodarītu ėš 257 deputatu. Senatuoriu kadencėjė – 6 metā. Deputatu Rūmu narē renkamė tėisiuogē 4 metu kadencėjē pruoporcine sėstema, posė anū – Žemotiniu Rūmu narē – renkamė kas 2 metus. Tretė dalės partėju siūluomu kandėdatu tor būtė muotrėškas.

Teisinė valdė valna nū istatīmu leidamuosės ė vīkdomuosės. Argentėnas Aukštausė̄ji Tesima sodara 9 narē, siūlomė Senata ė tvėrtinamė prėzidėnta. Kėtė teisiejā tvėrtinamė Valstībės Magėstru Tarības.

Argentėna priklausa Mercosur – terptautėniam bluokou, katros privaizė katras nekartas teisėnės funkcėjės. Šėta organizacėjė sodara 5 narē: Argentėna, Brazilėjė, Paragvajos, Urugvajos ė Venesoela. Kėtas Pėitu Amerėkuos šalīs šėtuo organizacėju tor stebietuojė statosa.

Partinė sėstema - daugēpartinė. Vīraujontės partėjės: dešėniuojė peronistu ė kairiuojė Unión Cívica Radical.

Akuonuomėka 

Argentėna dėdliausē naudas tor ėš gamtėniū resorsū, gerā ėįsėmuokslėnoses vėsoumenė, i ekspuorta orientouta žemės ūkė ėr ivairės pramounės. Valstībie ėstuorieškā sosėpuormava platė vėdorėniuojė klasė, kas nier būdinga Luotīnū Amerėkas valstībiem.

XXI omžiaus pradiuo valstībe toriejė biedū so infliacėjė, ožsėine skuola (nū 1970 metū Argentėnā jiemė kauptėis ožsėine skuola.), kapėtala notekiejėmo ė biodžeta defecėto.

1991 m. Argentėnas pesos bova sosėits so JAV duolerio ė bova aprėbouts pėnėgėnės bazės augėms. 

Valdė pradiejė prekības lėberalėzacėjė, deregolecėjė ė prėvatėzacėjė. Infliacėjės ruodėklės nokrėta ė BVP pradiėjė augtė, bat par grētās repuormas 2001 metās atvedė pri akuonuomėkas krėzės. 

2000 metās akuonuomėkas augėms bova nėigems ė sodarė -0,8 pruoc. Īpatingās akuonuomėka krėta 2001 metās, valstībe lēda daug uoblėgacėjū, žmuonis jiemė masėškā atsijėminietė indelios ėš bankū, somažiejė vartuojėms ė investėcėjės. 2002 metū sausė mienesie bova atsėsakīta Argentėnas pesa sosėijėma so JAV duolerio, vasarė mienesie nokrėta pesa korsos. 2002 metās realos BVP nokrėta -10,9 pruoc., bat metū ontruojė posie akuonuomėka stabėlėzavas. 2003 ė 2004 metās ana pakėla pū 8 pruoc., somažiejė ėnfliacėjė ė badarbīstė.

2005 metās akuonuomėnė sėtoacėjė pageriejė, bat ėšlėka badarbīstė ė skords. Napaisont ton, Argentėna īr geriausē ėšsėvīstiosė Luotīnū Amerėkas valstībė. Ana tor pati dėdliausė BVP tėnkontė vėinam žmuogou., ėšsėlavėnėma ruodėklė, gera telekuomonėkacėjū sėstema.

Argentėna platē prekiaun so ožsėine valstībiem, daugiause ekspuortoun maista pruodoktū (jautėina, aliejos, arbeta, vaisē, grūdā, vīns), degalū, energėjės, ėrengėmū. Glabniausė ekspuorta partnerē īr Brazilėjė 15,8 pruoc., JAV 10,7 pruoc., Čėlė 10,3 pruoc., Kėnėjė 8,2pruoc. (2005 m.). Glabniausė impuorta partnerē īr Brazilėjė 35,6 pruoc., JAV 16,6 pruoc., Kėnėjė 15,4 pruoc., Vuokītėjė 5,2 pruoc. (2005 m.).

Terptautėnē santīkē 

Argentėna aktīvē dalīvaun terptautinėsė taikuos palaikīma misijėsė. Ana īr vėinintelė Luotīnu Amerėkas šalės, 1991 m. so JTO mandatu dalīvavosė Persu ilonkas vainuo ė Haitė operacėjuo. Argentėna tēpuogė dalīvaun ivairiuosė kėtuosė taikuos palaikėma misėjėsė.
 
2006 m. Argentėna pabriežė Mercosur kāp prioritetėne atsvara JAV.

Karioumenė 
Argentėnas karėnės magīngoms sosīded ėš Argentėnas armėjės, Argentėnas respoblėkas karėne laivīna ė Argentėnas uora magīngomo. Tarnavėms karioumenie īr liouso nuoro nū 18 metū, rezervėsto magīngoma sodara 18-49 metū žmuonis. Vainuos čiesė galėm būto muobėlėzuotė 7 mln. kariū. Metėnis karėnis biodžets 4,3 mlrd. JAV doleriū.

Adminėstracėnis soskėrstīms 

Pagrėndinis straipsnis: Argentėnas provincėjės

Argentėna soskėrstīta ī 23 provincėjes (provincia) ė vėina autonuomėni miesta* (truopnē vadėnama capital federal).

Buenos Airės īr Argentėnas suostėnė nū pat valsībės sosėkūrėma, no valdont prėzidentou Rauliū Alfonsėnū, bova planoujama suostėne parkeltė i Rio Negra provincėjės centra – Viedma. No diel hiperinflecėjės 1989 m. pruojekts žluga ė bova pamiršts.

Geuograpėjė 

Argentėna īr Pėitū Amerėkas šalės, ėšsėdiestiosė žemīna pėitūs, terp Andu kalnū vakarousė ė Atlonta ondenīna rītous. Šiaurie robežiounas so Buolivėjė ė Paragvajom, šiaurės rītous – so Urugvajom ė Brazilėjė, a vėsos vakarėnis robežios ein so Čilė. Argentėna īr ontra vagol dīdi Pėitū Amerėkas šalės ėr aštonta vagol dīdi svietė (2791800 km²). Argentėna pretendaun i Antarktėdas sektoriu (Argentėnas Antarktėda) ė JK okupoutas Malvėnu salas ė da krūva salū, so katruom anuos pluots būtuo 3761274 km².

Gomtėnē regijuonā 
Argentėnuo ėšskėramė keli gomtėnē regijuonā:
 Šiaurės vakarū Argentėna 
 Pampu kalnagūbrē 
 Kujo
 Pampā 
 Gran Čiaks 
 Mesopuotamėjė (Terpopis) 
 Pataguonėjė 
 Argentėnas Antarktėda

Koltūra 
Argentėnas koltūra īr euruopėitėškas ė Luotīnu Amerėkas koltūru mėšėnīs. Buenas Airēs priskaituoms kāp labiausē euruopėitėškos miests Pėitū Amerėkuo. I miesta vės atvīkst mėgrantu ėš Euruopas.

Argentėna tor baguota literatūras istuorėjė. Žīmė rašītuojē - Chorchė Luisos Borchesos, Chulijo Kortasars, Adolfs Biojos Kasaresos ėr Ernests Sabats.

Argentėna ėšgarsiejė svietou paduovėnoudama nauja mozėka ė šuoki – tango. Vėins populēriausiu tango kompozėtuoriu - naujė tango steigies Astors Pijacola.

Futbuols īr populēriausis spuorts šalie, vīrėškiu rėnktėnė trės kartus palėka svieta čempijuonė ė olimpėnė auksa medalėninkė. Žīmė futbuolėninkā - Alfreds Di Stefans, Diegs Maradona, Gabrieliuos Batistuts, Lionelis Mesis, Anchelis di Marėjė, Diegs Simeonė, Gonsals Iguains ė kėtė.

Žmuonis

Nuruodas 
 Álbum de Estampillas