Here is a page extracted from Wikipedia that may contain CSS, HTML, and a lot of unformatted text.

Title: Aušruos žvaizdie
Content: Aušrėnė (simbolis: ), dā vadėnama Venera aba Vakarėnė, īr ontra nu Saulės sėstėmas planeta. Nu Saulės nutuolos 108,2 mln. km. Gerā veizama rīta aba vakara dongou. Aušrėnė dėng stuora doju mėgla. Pavėršios nuognē kalnouts.

Stroktūra 

Aušrėnė īr vėina ėš Saulės sėstėmas planetu, katra tor kėita, oulieta ėšvėršė. Palē dīdė ė masė ana labā artėma Žemē: skersmou 650 km mažesnės nē Žemės, vuo masė - aple 80% Žemės masės. Neskaitont tou, kėtė parametrā ešvėršė nelabā skėras nu Žemės, vėin tėk diel onglėis dijuoksėda atmuospėras.

Vėdaus sanduora 

Aple Aušrėnės vėdaus sodietė žėnuoma mažā, bet, kāp ė kėtas panašės planetas, tor šerdė, planetas montėjė ė plota. Mėslėnama, ka plota pluonesnė nē Žemės (aple 16 km), pu anou īr planetas mantėjė, katra īr aple 3224~3245 km, vuo dā gėliau metalėška 14 g/cm3 tonkė šerdės.

Geuograpėjė 

Aple 80% Veneras pavėršiaus sodara volkanėnės līgomas. Ėšskėramė do „kuontėnento“ – dėdlē pluota aukštomėnės srėtis, kartrū vėina īr šalėp šiaurėne puoliaus, vuo kėta – daugiau pėitėniam šmuotė, šalėp posiaujė. 

Šiaurės kuontėnents vadėnams Ištar Tera (vagol babėluonėitiū mailės dėivė Ištra), anuo dėdloms panašos ė Astralėjės dėdloma. Anam īr aukštiausės Venaras kalnīns Maksvel Montes, katruo aukštoms sėik 11 km vėršom vėdotėne planetas līge. Antrasės kuontėnents vadėnams Afrodites Terra (vagol graikū mailės dėivė Apruodėte). Anam īr dėdlė goborē, žemīna galėm solīgėnt so Žemės Pėitū Amerėka.

Kāp ė kėtės kėita ėšvėršiaus dongaus kūnūs, Veneruo īr daug Smūgėniū krateriū, kalnū ė oulū, bat īr ė onėkaliū objektu. Pavīzdiou volaknā so pluokšte vėršūne, katrie īr vadėnamė farra. anū skersmou sėik 20-50 km, vuo aukštoms 100-1000 m; radēlėnės, panašes i žvaizdes fuormas lūžiū sėstemas, vadėnamas novae; radēlėnē ė kuoncentrėnē lūžē, primenontė̄s vuoratėnklios, vadėnamė̄jė arkanuoidā; coronae – žėidėnē lūžėmā, čiesās i rinkė idobū. Vėsū onėkaliū objektu kėlėms volkanėnis. 

Zars vėse Veneras ėšvėršiaus darėnē ė objektā vadėnamė istuorėnēs ė muotrėškās vardās.

Lietovėške ožvadėnėmā Veneruo 

Venera – dėdliausė skaitlio lietovėško ožvadėnėmū torontės dongaus kūns.

1985, 1991, 1994 ir 1997 m. Terptautėnė astruonuomū sājonga 40 Veneras ėšvėše vėitū devė lietoviu dėiviū, mėtoluogėniū botībiū ė muotrėškū vardos.

9 kraterē Veneruo ožvadėntė Bėrotės, Dainas, Dabotės, Gražėnas, Janėnas, Nuomedas, Ognės, Vėrgas ė Žėvėlės vardās; 8 kalvīnā – Auskas, Aušras, Bezliejas, Briekštas, Laumės, Raganas, Saulės ė Vaivas vardās; 4 kalnā – Aleksuotės, Eglės, Mėldas ė Nėjuolės vardās; 4 kalnagūbriū masīvā – Gegotės, Gėltėnės, Laimas ė Verpiejas vardās; 3 kanjuonā – Lazduonas, Medēnės ė Žvierīnės vardās; 3 kalnū žėidā – Javėnės, Krūmėnės ė Žemīnas vardās; 2 līgomas – Audras ė Ondėnės vardās; 2 terasas – Gabėjės ė Vaidėlotės vardās.

Tēpat Veneruo īr kalvuota srėtės Praurmė, kalva Joratė, Nerėngas rajuons, Ladas žemė, Vakarėnės slienės ė Žemaitis volkanėnės kalns.

Nūruodas 

 Sovietū Veneras tīrėma
 SSRS ėšdėrbtas Veneras puortėgrapėjės
 NinePlanets.org: Venera
 NASA poslapės aple mėsėjė i Venera
 Magelana mėsėjū poslapės
 NASA Pėjuonieriaus mėsėjės ėnfuormacėjė ėš Veneras
 Ėnfuormacėjė aple Veneras sokelemos saulės ožtemėmos
 USGS planietū nuomenklatūras vaduovs: Venera
 Geody Venus Veneras ėšvėršiaus uobjiektū pajieška
 Veneras žemielapē NASA World Windcentral.com poslpie
 Venustoday.com – So Veneras planieta sosijoses naujīnas

Saulės sėstemas planetas
Nedielės straipsnis