Here is a page extracted from Wikipedia that may contain CSS, HTML, and a lot of unformatted text.

Title: Kėnėjės Liaudėis Respoblėka
Content: Kėnėjės Liaudėis Respoblėka īr valstībė rītū Azėjuo, ontra dėdliausė valstībė svietė vagol gīvėntuoju skaitlio pu Indėjės ė ketvėrta vagol dėdoma. Ana tor robežio so Afganėstano, Butano, Mianmaro, Indėjė, Kazakstano, Kirkizėjė, Laoso, Monguolėjė, Nepalo, Šiaurės Kuoriejė, Pakėstano, Rosėjė, Tadžikėjė ė Vietnamo.

Istuorėjė 
Kėnėjės komunėstams nugaliejos Kėnėjės cėvėlėnie vainuo, 1949 m. Kėnėjės komunėstu partėjės līderis Mauo Dzeduns paskelbė, ka ikor Kėnėjės Liaudėis Respoblėka. Nu tou čiesa Kėnėjė īr palėkosė vėinpartėnė suocēlėstėnė šalės. Valdont Mauo Dzedunou šalie bova ivests tuotalėtarėnis valdīms, pasėžīmiejės inteligentėjės ė koltūras persekiuojėmo (īpatėngā per Koltūrėnė revoliucėjė), akuonuomėnėm klaiduom, diel katrū tonkiausē nu bada pasėmėrė 20-30 mėlėjuonu žmoniū.

Paskiau i valdė atiejė Deng Siaopins, Kėnėjuo atsėrada daugiau liousoma, pradietė akuonuomėnē partvarkīmā, planėnė akuonuomėka keitama i mėšrė.

Admėnėstracėnis skėrstīms 

Kėnėjės LR īr skėrstuoma i pruovincėjės, autuonuomėnius regijuonus, specēlius adminėstracėnius regijuonus ė ėšskirtūsius miestus.

Pruovincėjės (省) 
 Anhui (安徽)
 Fudzians (福建)
 Gansu (甘肃)
 Guangdongs (广东)
 Guidžou (贵州)
 Hainans (海南) 
 Hebėjos (河北) 
 Heilongdziangs (黑龙江)
 Henans (河南)
 Hubėjos (湖北)
 Hunans (湖南)
 Dziangsu (江苏)
 Dziangsi (江西)
 Dzilins (吉林)
 Liaonings (辽宁) 
 Činghajos (青海) 
 Šensi (陕西)
 Šandongs (山东)
 Šanksi (山西)
 Sičuans (四川)
 Junnans (云南)
 Džedziangs (浙江)

Autonuomėnē regijuonā (自治区) 
 Guangsi džuangu (广西壮族自治区)
 Vėdėnė Monguolėjė (内蒙古自治区)
 Ningsia (宁夏回族自治区)
 Sindziangs (新疆维吾尔自治区)
 Tibetas (西藏自治区)

Ėšskėrtė̄jė miestā (直辖市) 
 Pekins (北京市)
 Šanchajos (上海市)
 Guangdžou (广州市)
 Čongčings (重庆市)
 Tiandzins (天津市)

Specēlė̄jė administracėnē regijuonā (特别行政区) 
 Honkongs (香港特别行政区)
 Makao (澳门特别行政区)

Miestā 
2019 m. doumenėm, 60% gīvėntuoju gīven miestūs, a pruocents pastuovē aug. Mėslėjama, ka 2030 m. Kėnėjės miestūs gal gīventė 1 mlrd. gīvėntuoju. Kėnėjuo īr daugiau kāp 160 mėlėjuonėniu miestu. Žemiau  ožrašīta 20 dėdliausiu miestu šalie.

Koltūra 
Kėnėjės civilizacėjė īr tūkstontiu metu senoma. Anuos prigavėmā:

Kėnėšks rašts
Irigacėnė žemdėrbīstė.
Metalu līdėms, bruonzas nauduojėms.
Šėlks, puopīrios, kuompasos, paraks, seismuograps, porcelians.
Rašals.
Presos.
Kuonfocėjaus muokėms.

Akuonuomėka 
Kėnėjės LR akuonuomėka nuognē aug pastarūsiūs 3 dešėmtmėtius, vuo 2010 m. palē BVP aplenkė Japuonėjė. Tėk palē BVP vėinam gīventuojou Kėnėjė nie dėdlē baguota - 2023 m. anuos nomėnalos BVP neprigava svieta vėdorkė ė bova 12 541 JAV duolerē - bėškioka mažiau kāp Rosėjės. Nuors šalės oficēlē vėinpartėnė komunėstėnė īr, nu 1978 m. Kėnėjės akuonuomėka perėjė ėš kuomandėnės i rėnkas akuonuomėka. Šalės ėšdėrb dėdlė šmuota Svietė nauduonamu platiuos apīvuokas pruodoktu.

Nūruodas 
 Atvėrs kataluogs aple Kėnėjė (lietovėškā)