Here is a page extracted from Wikipedia that may contain CSS, HTML, and a lot of unformatted text.

Title: Telšē
Content: Telšē (lt. Telšiai) - Žemaitėjės suostėnė, tāp pat apskritėis ė rajuona cėntros. Telšē valda Telšiū seniūnėjė. Telšiūs given 30000 (2005) prieteliu. Miests isėtaisės šalėp ežera Mastis, Žemaitėjės aukštomuo. Šiaurie ēn Klaipieda-Šiaulē gelžkelis. Palē legenda Telšius ikūrė mėlžėns Džiogs. Pėrma sīki pamėnavuots aple 1450 metus.

Miestė īr Šv. Ontana Paduvietė bažninčė (nu 1926 m. katedra) ė Švt. Panuos Marėjės Jiemėma i Dongo bažninčė, vīskupū rūmā (Telšiū vīskopėjė), konėgū seminarėjė, rosu stačiatikiu Šv. Mīkaluojaus cerkvė, bovės bernardėnu vėinioulīns. Mastiaus rītėniam krontė īr Koltūras parks so Zaksa kalno. Miestė tāp pat īr Žemaitės dramas tētros, žemaitiu moziejos „Alka“, Žemaitėjės kaima moziejos, onėkalė A.Juonoša žemaitėška-japuonėška suodība. Telšiūs īr 4 gimnazėjės: Žemaitės, Džioga, V.Borisevičiaus katalėkėškuojė ė Telšiū vīskopėjės liciejos. Be anū dā īr 5 muokīklas ė vėina Jaunėma, mozėkas, dailės ė kėtas muokīklas.

Telšiūsė īr savėvaldībė, pašts, aukštesniuojė taikuomuosės dailės muokīkla, apskrėtėis cėntrėnė lėguonėnė. Ož gelžkeliaus (lėg  plėnta Šiaulē-Palonga) īr pramuonėnē rajuonā.

Geuograpėjė 
Miesta pėitūs liolioun ežers Mastis. I anūn itek Telša, katros suovietinēs metās bova sokėšts i vomzdius, Dorbėns, ėštek Mastopis, katros itek vieliau i Vėrvītė, paskiau i Vėnta ėr i Baltėjės jūra.

Telšē stūksa ont 7 kalnū:
 Insola
 Žaliāsis
 Zaksos
 Cerkvelė
 Bobės kalns
 Vėlniaus kalns
 Provoslavu kapū kalns

Istuorėjė 
Palē legėnda - Telšius ikūrė mėlžėns Džiogs. Tuos legėndas īr kelės versėjės:

Paprastiesnė versėjė. Džiogs sobūdavuojės pėrmāsės truobas pri mastė ežera. Anam numėros, žmuonis sopīlė anam kapa - Džioga kalna.

Mondriesnė versėjė. Džiogs toriejė žmuona. Ė tāp jau ėšējė, ka ana pasėmėrė. Džiogs anūn laiduojė ė vėino ronkas muosto pakabėna žemės ė sopīlė kapa - Džioga kalna. I ton vėita ėš kor ėškabėna - sosėrinkės ondou ė atsėrada Mastis, katruo vards īr nu tuo muosta, kumet pakabėna žemės. Pri tuo ežera sobūdavuotas ė pėrmuosės truobas.

Istuotėniūs duokomėntūs pėrma karta pamėnavuojė 1450 metās. Tās metās mėnams Telšiū dvars, stuoviejės natuolėi dabartėnė "Alkas moziejaus".

Aple XVI om. pradė Telšē patapa valsčiaus cėntro.

1536 m. isteigta katalėkėška Telšiū parapėjė.

Kai katrėi istuorėkā spie, ka jau XVI om. Telšēms būktās bova soteiktas miesta teisės, katruos bova prarastas, nes Žemaitiu seniūnėjės matininks Juokūbs Leskausks "Telšiū miesta rubežio" bova numieravės jau 1569 metās. Daug koltūrėškā Telšēms ė Žmeitėjē nusėpelnės īr Sapiega Puovėls, katras 1624 metās miestelie ikūrė bernardėnus.

Ne vieliau kap nu XVII om. Telšiūs čiesās liōb rinktėis Žemaitiu seniūnėjės seimelis.

1702 metās siautė gaisros.

Par 1710 metu mara dėdliuojė dalis prieteliu ėšmėrė, ale miests grētā atgėjė. 1764 m. uns tapa Telšiū repartėcėlės (Žemaitiu konigaikštėjės šiaurėnė šmuota) teisma cėntro: bova isteigtė žemės ė pėlėis teismā. 1775 m. repartėcėjės cėntros bova ėškelts i Šiaulius, bet 1790 m. koront tretė Žemaitėjės konigaikštėjės repartėcėjė, t.ī. būsėma Telšiū pavieta, Telšiūs vielek jiemė vēktė žemės ė pėliū teismā.

Telšē senā jau toriejė prekības privėlegėjė, vuo 1791 m. anam bova soteiktas Magdeborga teisės ė miesta gerbs.

XIX om. pabonguo Telšē pradiejė spierē augtė. Ėš tuo čiesa īr daug ėšlėkosiu pastatū rauduonū plītu.

1991 m. groudė 21 d. LR AT nutarėmo patvėrtints miesta gerbs.

Švėitėma ė muokīmuosė īstaigas 

 Aukštuosės muoksla īstaigas
 Vėlniaus dailės akademėjės Telšiū dailės fakoltets
 Vīskopa Vincėnta Borėsevičė konėgū seminarėjė
 Žemaitėjės kolegėjės Telšiū menū ė pedaguogėkas fakoltets
 Gimnazėjės
 Žemaitės gimnazėjė
 Vincėnta Borisevičė katalėkėškuojė gimnazėjė
 Džioga gimnazėjė
 Telšiū vīskopėjės liciejos
 Vėdorėnės muokīklas
 Soaugosiūjū vėdorėnė muokīkla
 Germanta vėdorėnė muokīkla
 Atžalīna vėdorėnė muokīkla
 Kronta vėdorėnė muokīkla
 Ateitėis vėdorėnė muokīkla
 Profesėnės ė mena muokīklas
 VšĪ Telšiū regijuonėnis profesėnė muokīma cėntros
 Telšiū vākū dailės muokīkla
 Telšiū vākū mozėkas muokīkla
 Telšiū jaunėma muokīkla
 Telšiū rajuona spuorta muokīkla
 Pradėnės muokīklas
 Santarvės pradėnė muokīkla
 Saulietekė pradėnė muokīkla
 Luopšelē ė darželē
 Beržielis
 Eglotė
 Nīkštoks
 Mastis
 Saulotė
 Žemaitoks

Garsė Telšiū prietelē 
 Ontans Klemėnts (1756 - 1823 m.) - vėns seniausiu Žemaitėjės puoetu.
 Karuolėna Praniauskātė (1828 - 1859 m.) - pėrmuojė Lietovuos puoetė.
 Mīkuols Brenšteins (1874 - 1938 m.) - Žemaitėjės senuovės tīrėnietuos.
 Gabriel Narutowicz - pėrmāsis Lėnkėjės prezidėnts
 Prans Genīs (1902 - 1952 m.) - poets, poblėcists, vėsoumienės vėikies.
 Ruolonds Paksos - bovės prezidėnts

Telšiū senūsiūs kapaliūs palaiduots puoets Botku Jozė (1893 - 1947 m.), katruo jaunīstės eilieraštiūs atsėspind fantastėnē pasaku vaizdā, vuo vielībesniūs suocēlėnē, revuoliocėnē muotīvā. Naitėkės tarpokarė Lietovuos valdē kaliejė, puokarie dėrba Telšiū moziejou.

Bruolėškė miestā 
 , Krnov, Bruntál rajuons, Šiaurės Muoravėjės regėjuons
 , Minska Mazovecka, Minska apskrėtis, Mozavėjės vaivadėjė

Puortegrapėjės

Nūruodas 
 Telsiai.info Telšiū krašta infuormacėnis puortals
 Miesta seniūnėjė
 Travel.lt
 Bovės bernardėnu vėinuolīns
 Telšē ėš kuosmuosa

Žėniasklaida 
 Telšiū apskrėtėis laikraštė „Kalvotoji Žemaitija” svetainė
 Telšių apskrėtėis laikraštė „Telšių ŽINIOS” svetainė

Spuorts 
 FK Mastis
 OK Telsiai

 
Suostėnės
Žemaitėjės miestā