Here is a page extracted from Wikipedia that may contain CSS, HTML, and a lot of unformatted text.

Title: Žemaitiu kalba
Content: Žemaitiu kalba prigol baltu kalbū gropē. Ano ruokounas aple 0,2-0,5 mln. žmuoniū. Dėdliuojė dalės besėruokounontiu īr vakarū Lietovuo, kor īr Žemaitiu žemė. Žemaitėškā besėruokounontiu gal sotėktė dėdliūsiūs Lietovuos miestūs: Vėlniou, Kaune, Klaipieduo. Žemaitē gīven vėsam svietė, kor īr lietoviu, nes oficelē anodom neskėramė vėinė nu kėtū.

Nu 2010 metu bėrželė 30 d. isigaliuojė ISO 639-3 kuods "sgs" .

Kalba a tarmie? 
Uofėcelē daugomuos Lietovuos kalbėnėnku skaituoma īr lietoviu kalbuos tarmie. Bat platiau svietė nier bėndra sotarėma, a žemaitiu kalba īr kalba, a tarmie, kadongi šėtas sāvuokas īr nuognē artėmas.

Istuorėjė 
Naujāsis rašta atgėmėms prasėdiejė, kumet isėkūrė Žemaitiu koltūras draugėjė.

Kalbuos paplėtėms 
Nie apītėkrē apskaitliouta, kėik žemaitėškā besėruokounontiu Lietovuo ė svietė. Žemaitiu kalba prigol nīkstontems kalbuoms. Vėlniaus universiteta tīrėma doumenėms, miestūs žemaitiu kalba rokounas ė tonkiausē nauduo žmuonis Plongie ė Rėitavė - so tievās ano nauduo 83,33% ė 82,5% atitėnkamā. Kėtūs miestūs skaitlē žemesnė - Telšiūs 63,33%, Gargždūs 61,54%, Šilalie 57,5%, Skoudė 47,5%, Kretinguo 40%, Mažeikiūs 34,48%, Palonguo 27,5%, Klaipieduo 21,73%, Tauragie 15,79%. Ketūs miestūs pruocents nasėik 15%. Tēpuogė naretā žemaitiu kalba palėikt asėmėliouta, skvarmoujontės maišītā žemaitėšku bruožu torontē lietoviu k. tarmē. Tuokė tarmie nabtor rīškiausiu īpatībiu, ale dar tor žemaitėška fonetėkas, prozodėjės ė gramatėkos pamata. Veikiausē žemaitiu ruokonda ninkst etnuograpėnės Žemaitėjės robežiou.

Rašība 

Žemaitiu kalba nauduo luotīnėška rašība. Žemaitiu rašība vartuo daugiau latvėška rašība nē lietovėška.

Žemaitėška abėcielė:
Pagrindėnis straipsnis aple abėcielė

Gramatėka 

Šėtamė straipsnie aprašītas šiaurės žemaitiu gramatėkas īpatomā tudie, ka šiaurės žemaitē šnek arkajėškiausē. Kėtas šnektas tor aukštaitėšku savībiu, katruos galiejė rastėis diel bendrėnės ruokondas vartuojėma.

Kėtas paskatas: nuors šiaurės žemaitē īr daugiau itakuotė koršiu ė anū kalba labiau nutuolos nu senuosės žemaitiu, katra bova žemaitiu gėntie nē pėitū žemaitiu (kėtė gal nesotėktė), bet nūdėinuo šiaurės žemaitiu īr labiau matuoma ė daugiau rēškas spaudintam žuodie. Ontra, skėrtoms tarp pėitū ė šiaurės nie tuoks jau dėdelis, daugiausē ou/ū, ėi/ī dvėbalsiūs, vikipedėjuo žemaitėškuo net patuogiau anon nauduotė, nes teknėškā ou so ėi pakeistė īr praktėškiau, nes nesėmaiša so kėtuom raidiem.

Pamatėnē skėrtomā kėtuos šnektuos tuokėi: 

o>u
ė>i

ė̄>ī

ou>ū
ėi>ī 

t'>č
d'>dž

Pamatėnē skėrtomā nu bendrėnės kalbuos tuokėi: 

o>u
ė>i

ė̄>íe (tvėtapradė prīgaidė)

ou>uo
ėi>ie

t'>č
d'>dž

on, ō> an, un, ą

īr dėdlē daug skėrtomu katrėi žemaitiu ruokonduo beson paveldietė ėš labā senūm čiesu, todie anėi nasotamp so bendrėnės kalbuos normuoms. Tuos īpatībės tor būt ėšsauguotas mūsa žemaitėškuo kalbuo.

Kalbuos skaitlē 
Īr trīs žemaitiu kalbuos skaitlē: vėinaskaita, daugėskaita ė dvėskaita. Dvėskaita bavēk ėšninkos bendrėnie lietoviu kalbuo. Trets asmou vēksmažuodie vėsėms skaitlėms sotampōs.

Vardažuodē 
Žemaitiu kalbuo īr dėdlē kaituoma kāp ė bendrėnė lietoviu kalba, katruo kalbuos daliūm rīšē ėr sakėnė dalis īr rēškamas fleksėjuoms. Žemaitiu kalbuo īr dvė kėltė - muotrėškuojė ė vīrėškuojė. Niekatriuosės kėltėis reliktā īr mažne ėšninkėn nuorint bendrėnie kalbuo tabier kelės izoliuotas skvarmas, kap „šalta“, „gražu“ ė tep tuoliaus. Tuos skvaormas žemaitiu kalbuo ėšstomtas vīrėškūju, pavīzdiou vėituo „tai yra“ žemaitē saka „tas īr“. Kalba tor pėnkės daiktavardiu ė tris būdvardė lėnksnioutės. Daiktavardė lėnksnioutės skėras nu bendrėnės lietoviu kalbuos. Lėnksnēs kaituomas kalbuos dalis tor septīnis lėnksnius: nominatīva (vardėninks), genitīva (kėlmėninks), datīva (naudėninks), akuzatīva (galėninks), instrumentāli (inagėninks), lokatīva (vėitėninks), vokatīva (šauksmėninks).

Daiktavardė lėnksniavėms

Pėrmuojė lėnksnioutė 

Pėrmuojė lėnksnioutė apėm vardažuodius katrėi bėngas galūnėms -s, mėnkštā so -s (kap veln's), -is, -īs.

VĖINASKAITA

DVĖSKAITA

DAUGĖSKAITA

Ontruojė lėnksnioutė 

Ontruojė lėnksnioutė bėngas vīrėškuosės ėr muotrėškuosės kėltėis galūnė -ė (kėtuos žemaitiu šnektuos -i), -ie, -a.

VĖINASKAITA

DVĖSKAITA

DAUGĖSKAITA

Tretiuojė lėnksnioutė 

Bėngas vīrėškuosės ėr muotrėškuosės kėltėis galūnė -ės.

VĖINASKAITA

DVĖSKAITA

DAUGĖSKAITA

Ketvėrtuojė lėnksnioutė 

Bėngas -os

VĖINASKAITA

DVĖSKAITA

DAUGĖSKAITA

Pėnktuojė lėnksnioutė 

Īr apnīkusė senuobėnė kaitīma, bėngas -ou, -ie ėr kėtēp.

DAUGĖSKAITA

DVĖSKAITA

Ivardē. Ivardė lėnksniavėms 

Ivardē īr asmenėnē (aš, to, ons, ana), songrōžėnē (savė(m)s), paruoduomė̄jė (tas, ta, tuoks, tuokė), pažīmamė̄jė (kėts, kėta, pats, patė), klausamė̄jė (katros, kelints).

Asmenėnė ivardė lėnksniavėms 
DVĖSKAITA

VĖINASKAITA

DAUGĖSKAITA

Songrōžėnė ivardė lėnksniavėms

Paruoduomė̄jė

Pažīmamė̄jė

Klausamė̄jė

Fuonetėka 
Žemaitē kėrčioun kėtēp nē aukštaitē. Anėi atėtrauk kėrti bet kėrčiavėms vėstėik lėikt mobilos. Žemaitiu prė̄gaidės skėras no lietovėšku. Bendrėnės kalbuos rėistėnė prė̄gaidė pas žemaitius atėtink tvėrtapradė, kap latvē ėr danā žemaitē tor laužtėnė prė̄gaidė.

Vēksmažuodē 

Žemaitē tor tėktās dvė vēksmažuodė asmenoutė. Vėsė vēksmažuodē tor esamōji, būtōji, būtōji dažnėni (lioub būsėmōji, lioub bėndratė) ėr būsėmōji laikus. Īr nousakas: tėisiuogėnė, lėipamuojė, taramuojė, bėndratės. Vēksmažuodis kaituoms asmenėms. Īr trīs vėinaskaitas ėr daugėskaitas asmenā.

Pėrmuojė asmenoutė

Ontruojė asmenoutė 
Palē ontra asmenoutė kaituomė vēksmažuodē, katrėi bėngas -a es. l. tretiuo asmenie. Pavīzdē - rašītė (raša).

Dalīvē 

Žemaitē tor dėdlē dėdlē baguota dalīviu sistema kāp ė bendrėnė lietoviu kalba. Ta sistema skėrstuoma ī vēkamōjė ė navēkamōjė. Kāp ėr aukštaitē žemaitē tor padalīvius, posdalīvius, rēkamībės dalīvius, gerundėjus.

Dalīviu darība

Rēkamībės dalīviu darība 

Rēkamībės dalīvē sodaruomė jongont prėisago -tėn- ėr galūnė.
Pavīzdiou: tas šėins īr vežtėns (ton šėina rēkton vežtė).

Posdalīviu darība 

Posdalīvē sodaruomė so prė̄sago -dam- ėr galūnė -is. Pavīzdiou: biegdamis, nešdamis... Kėtor jongama galūnė -as, būktās diel aukštaitiu puodėrbė.

Posdalīvē nakaituomė lėnksnēs, tėktās kėltėms ėr skaitlēs.

Padalīviu darība 

Padalīvē sodaruomė kap ėr dalīvē, tėktās nator galūniu. Miegstama prėjongtė prėišdielius ba, ta, na ėr anūm kombinacėjės (esont, besont, nesont, bamėigtont)...

Straipsnē aple žemaitiū kalbuos gramatėka īr čė.

Rašības pamatu aprašīms ožvės so gramatėniu fuormū pavīzdēs īr čė.

Žemaitėšku žuodiu žuodīnā 
Žemaitiu ruokonduo īr daug žuodiu, katrėi īr išskėrtėnē ė dėdlē padailėn mūsa ruoda.

Žemaitiu - lietoviu žuodīns
Lietoviu - žemaitiu žuodīns

Pangrama 
Galėmė sakėnē:
 Cha, mona bluogė̄jė vākalē bazaunīdamė sogalvuojė tik kūlīnūs grōžto falšīvē pamačītė ciuocē.

Nūruodas 
Aplė žemaitiu kalbuos tarmes, žemaitėška leksėka, rašības pamatus
Tromps žemaitėšks žuodīnielis
Nekatrėi liaudės kalbuos ė literatūras tekstu pavīzdē
Literatūras pavīzdē
Dā literatūras pavīzdē žemaitiu kalbo
Tekstu pavīzdē
Tekstu pavīzdē (Žemaitoka apsakīmā)
Nekatrėi folkluora tekstu pavīzdē
Dā folkluora tekstā
Nekatrėi liaudėis kalbuos pavīzdē (pasakuojėmā, ožrašītė žemaitėškā, ale lietovėškuom raidiem)
Elektruonėnis žornals "Meška" žemaitėškā
Elektruonėnis laikraštis "Samogitia" žemaitėškā
Bėndrėnės žemaitiu kalbuos idiejė Jorgė Ambruozijė Pabriežas raštūs